РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1261/2010 НА КОМИСИЯТА
от 22 декември 2010 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Образуване на производство
(1)
На 1 април 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за образуване на производство“), Комисията оповести образуването на антисубсидийно производство (наричано по-долу „антисубсидийното производство“) по отношение на вноса в Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия (наричана по-долу „Индия“ или „разглежданата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) (наричано по-долу „известие за откриване“), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийното производство бе образувано след подаването на жалба на 15 февруари 2010 г. от Европейската федерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват съществен дял - в настоящия случай над 25 % - от цялото производство на Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди образуването на производството и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия (наричано по-долу „ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия е причинил съществена вреда на индустрията на Съюза. ПИ беше поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. В настоящия случай не бе намерено взаимноприемливо решение.
1.2. Страни, засегнати от производството
(5)
Комисията официално извести за образуването на производството подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от него, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за образуване на производство.
(6)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на представителна извадка за производители износители в Индия
(7)
С оглед на големия брой производители износители в Индия в известието за образуване на производство беше предвидено да се подбере представителна извадка за определяне на наличието на субсидиране в съответствие с член 27 от основния регламент.
(8)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако това е така - да подбере такава, от производителите износители в Индия беше поискано да се представят в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за износа и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за имената и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбата на разглеждания продукт през периода 1 април 2009 г.-31 март 2010 г.
(9)
Със съответните индийски органи също бяха проведени консултации във връзка с подбора на представителната извадка.
(10)
Общо 22 производители износители, включително групи от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на производство. Двадесет от тези съдействащи дружества или групи съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 20 производители износители или групи от производители износители.
(11)
Производителите износители, които не се представиха в рамките на гореупоменатия срок или не представиха поисканата информация навреме, бяха счетени за неоказващи съдействие на разследването. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за разследвания период от 20-те съдействащи дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво.
1.2.2. Подбор на представителната извадка на съдействащите дружества в Индия
(12)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на дружествата, невключени в извадката
(13)
Един производител износител, който не бе включен в извадката, тъй като не отговаряше на критериите, установени в член 27, параграф 1 от основния регламент, поиска определяне на индивидуален марж на субсидиране съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент и отговори на въпросника.
(14)
Както е посочено в съображение 12, извадката беше ограничена до приемлив брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за субсидиране, са изброени в съображение 22 по-долу. С оглед на броя предвидени контролни посещения в обектите на тези дружества беше преценено, че индивидуалното разглеждане би обременило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(15)
Поради това бе направено временното заключение, че искането за индивидуално разглеждане не може да бъде удовлетворено.
1.2.4. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
С оглед на големия брой производители от Съюза в известието за образуване на производство беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент, с цел определяне на вредата.
(17)
С изключение на осемте жалбоподатели други производители не се представиха и не предоставиха, както е посочено в известието за образуване на производство, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период. От тези осем дружества бе подбрана извадка от четири дружества въз основа на представителността на обема на техните продажби, различните видове техни продукти и местоположението им в Съюза. Проведени бяха консултации с жалбоподателя и засегнатите производители относно подбора на извадката.
(18)
Производството на четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляваше 62 % от общото производство на индустрията на Съюза през разследвания период.
1.2.5. Представителна извадка на вносители
(19)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители в известието за образуване на производство беше предвидено да се подбере извадка на вносителите в съответствие с член 27 от основния регламент. Четирима вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на производство. Поради малкия брой представили се вносители бе решено да не се подбира извадка.
(20)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други дружества, които се представиха в рамките на срока, определен в известието за образуване на производство. Така че бяха изпратени въпросници на ПИ, на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители в Съюза, на четиримата вносители в Съюза, които се представиха в рамките на процеса по подбор на извадката, и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(21)
Бяха получени отговори от ПИ, от включените в извадката производители износители, от производителя износител, който поиска индивидуално разглеждане, от включените в извадката производители от Съюза и от един вносител. Не бяха получени отговори на въпросника нито от ползватели, нито от някоя друга заинтересована страна по производството. Освен това основната част от производителите от Съюза представиха поисканите общи данни за целите на анализа на вредата.
(22)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на субсидирането, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха проведени контролни посещения в сградите на ПИ в Делхи, на правителството на Махаращра в Мумбай, на регионалния офис на ПИ в Мумбай и на следните страни:
Производители в Съюза
-
Aceros Inoxidables Olarra SA, Испания и свързаните с него търговски дружества
-
Rodaciai SPA, Италия и свързаните с него търговски дружества
-
Roldan SA, Испания и свързаните с него търговски дружества
-
Ugitech France SA, Франция и свързаните с него търговски дружества
Производители износители в Индия
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Махаращра
-
Chandan Steel Ltd., Мумбай, Махаращра
Група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай, Махаращра
-
Precision Metals, Мумбай, Махаращра
-
Hindustan Inox Ltd., Мумбай, Махаращра
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай, Махаращра
1.3. Разследван период
(23)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2007 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, с произход от Индия (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89.
2.2. Подобен продукт
(25)
Разследването показа, че продуктите, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на Индия, които са предмет на настоящото разследване, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и приложения като продуктите, изнасяни от тази държава за пазара на Съюза. Също така продуктите, произвеждани от индустрията на Съюза и продавани на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и приложения като продуктите, изнасяни за Съюза от разглежданата държава. Поради тази причина те временно се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(26)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема на предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за експортно кредитиране.
(27)
Схемите, посочени в букви а)-г) по-горе, се основават на Закона за (развитие и регулиране на) външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. (наричан по-долу „Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два от документите относно политиката за външната търговия (ПВТ) са от значение за РП при настоящото разследване, а по-специално FT-policy 04-09 (ПВТ 04-09) и FT-policy 09-14 (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя процедурите, уреждащи действието на двата документа ПВТ 04-09 и ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно НП I 04-09 и НП I 09-14). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(28)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква д) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (по-долу наричана „РБИ“) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
а) Правно основание
(29)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от документи ПВТ 04-09 и ПВТ 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(30)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(31)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото при такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(32)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. Към момента на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по експедиране индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който може да бъде предоставен за тази сделка за износ. Към този момент износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS.
(33)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Такива кредити могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, по отношение на вноса на които съществуват ограничения. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 12 месеца от датата на отпускане.
(34)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Де факто не съществува строго определен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 04-09 и 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 04-09 и 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (например 10 % от отпуснатия размер).
(35)
Бе установено, че две от дружествата от извадката, Chandan Steel и дружествата от групата Venus, са използвали тази схема през РП.
г) Заключения относно DEPBS
(36)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(37)
Освен това DEPBS правно зависи от извършването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(38)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в DEPBS независимо от това дали изобщо внася някакви суровини. За да се възползва от схемата, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на някакви суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(39)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която бе установено, че е налице през РП. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на DEPBS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(40)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, така че да се получи размерът на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не се отпуска във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(41)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлиза на 1,5 %-3,4 %.
3.3. Схема на предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, AAS)
а) Правно основание
(42)
Подробното описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от документи ПВТ 04-09 и ПВТ 2009-2014, както и в глави 4.1-4.30 от НП I 2004-2009 и НП I 2009-2014.
б) Условия за участие
(43)
AAS се състои от шест подсхеми, описани по-подробно в съображение 44 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по обхвата на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители „обвързани с“ производители доставчици се допускат до участие в подсхемата на AAS за физически износ и в подсхемата на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които правят доставки за крайния износител, се допускат до участие в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“ (deemed export), посочени в параграф 8.2 от документ ПВТ 2004-2009 като доставчици на експортно ориентирана единица (наричана по-долу „ЕОЕ“), могат да участват в подсхемата на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители имат право на участие по отношение на ползите от „планирания износ“ по подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ (наричана по-долу „ARO“) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо осъществяване
(44)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) Физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешението за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза.
ii) Годишни потребности: Това разрешение не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (например химически и свързани с тях продукти). В рамките на определени граници, определени от предходните му експортни резултати, титулярят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава продуктова група. Той може да изнася всякакви крайни продукти, включени в продуктовата група, за която се използва освободен от мито материал.
iii) Междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел разрешение по AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт.
iv) Планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 04-09. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на ЕОЕ или на дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ).
v) Предварително нареждане за освобождаване („ARO“): Титулярят на разрешение по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като ARO и се прехвърлят на местния доставчик при доставката на посочените в тях артикули. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да ползва предимствата от „планирания износ“, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 04-09 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, вместо те да се възстановяват на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини.
vi) Насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на предварително разрешение. Титулярят на такова предварително разрешение може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обяви разрешението за валидно по отношение на прекия внос само що се отнася до стойността и обема на артикулите, които са осигурени чрез местни доставки вместо от внос. Местният доставчик има право да се ползва от предимствата от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 04-09 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(45)
Две дружества са получили отстъпки по AAS във връзка с разглеждания продукт през РП. Тези дружества са използвали една от подсхемите, т.е. AAS за физически износ. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(46)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешение е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и използването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 04-09 и НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че препоръчителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(47)
По отношение на подсхемата, използвана през РП от засегнатите дружества, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. Освен това към момента на вноса и износа съответните сделки трябва да бъдат отбелязвани от правителствени служители върху разрешението. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(48)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт, презназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(49)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(50)
Едно от разследваните дружества не е изградило система, с която да бъде проверено кои суровини са били потребявани при производството на изнасяния продукт и в какви размери, както се изисква от ПВТ (допълнение 23) и в съответствие с приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент. Всъщност нямаше никакви записи относно действителното потребление. Промените в управлението по отношение на ПВТ 2004-2009, влезли в сила през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските органи в контекста на процедурата по изкупуването), до момента не са прилагани в случая на това дружество. Така де факто прилагането на тази разпоредба не бе възможно да се провери на този етап.
(51)
Що се отнася до другото дружество, то е водило някакъв регистър на производството и потреблението. Обаче регистърът на потреблението през РП не беше наличен и следователно не бе възможно да се проверят inter alia записите относно потреблението, за да се установи кои суровини са били употребявани при производството на изнасяния продукт и в какви размери, както се изисква според ПВТ (допълнение 23). Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 46 по-горе, нямаше водени от дружеството записи за това как е извършено това удостоверяване. Не съществуваше план на одита, нито друг съпътстващ материал за проведения одит (например доклад за одита), не съществуваше запис на информация за използваната методология и необходимите специфични изисквания за такава щателна дейност, за която се изисква подробно познаване от техническа гледна точка на производствения процес. В обобщение счита се, че разследваният износител не е в състояние да докаже, че са спазени съответните разпоредби от ПВТ.
г) Заключение относно AAS
(52)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(53)
Освен това физическият износ по AAS несъмнено правно зависи от извършването на износа и следователно се разглежда като специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тези схеми.
(54)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви размери се потребяват суровини при производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система на проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са употребени за производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква, когато не е налице прилагана ефективно система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(55)
Тази подсхема следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(56)
Поради липсата на системи за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е опрощаването на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки, които да компенсират прекомерното опрощаване на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното опрощаване на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес по мониторинг, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II от основния регламент, тежестта за изчисляването на такова прекомерно опрощаване не пада върху разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на заявена система за проверка.
(57)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през РП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато бе направено обосновано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не се отпуска във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(58)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлиза съответно на 0,8 % и 1,5 %.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
(59)
По време на разследването бе установено, че две от дружествата или групите от дружества от извадката са използвали тази схема през РП. Въпреки това бе установено, че получените ползи са били незначителни. Поради това бе счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки по отношение на този режим в рамките на настоящото разследване.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme, EOUS)
(60)
Бе установено, че едно от дружествата от извадката е било със статут на ЕОЕ и че е получавало субсидии през РП.
а) Правно основание
(61)
Подробното описание на схемата за ЕОЕ се съдържа в глава 6 от документи ПВТ 04-09 и ПВТ 09-14, както и в глава 6 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(62)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип са поели задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемата EOUS. Предприятията в индустриалния сектор трябва да изпълнят условието за минимален инвестиционен праг в дълготрайни активи, за да могат да участват в EOUS.
в) Практическо осъществяване
(63)
Експортно ориентираните единици могат да бъдат разположени и установени навсякъде в Индия.
(64)
Искането за предоставяне на статут на ЕОЕ трябва да включва подробности за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, приблизителната стойност на износа, нуждите от внос и нуждите от местни стоки. При одобрение на заявлението от страна на органите дружеството то бива уведомявано за свързаните с това одобрение ред и условия. Съгласието дружеството да бъде признато за участващо в EOUS е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(65)
Ключово задължение на ЕОЕ, както е посочено в документи ПВТ 2004-2009 и ПВТ 2009-2014, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. за даден референтен период (5 години) общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(66)
Експортно ориентираните единици имат право на следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително средства за производство, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността FOB на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, по-специално на акциза върху готовата продукция;
v)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании;
vi)
освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при експортни продажби в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, за десетгодишен период, считано от започването на дейността.
(67)
Единиците, чиято дейност попада в рамките на тези схеми, са поставени под надзора на митническите служители.
(68)
Те са правно задължени да водят точна отчетност за целия внос, за потреблението и използването на всички вносни материали и за осъществения износ съгласно съответния параграф от НР I 2009-2014. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните индийски органи чрез тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък.
(69)
Въпреки това „в нито един момент [ЕОЕ] не е длъжна да свързва всяка внесена партида със своя износ, прехвърляния към други единици, продажби на вътрешния пазар (в т. нар. вътрешна тарифна зона) или стокови наличности“, както е посочено в съответния раздел от НП I 2009-2014.
(70)
Продажбите на вътрешния пазар се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортните партиди на дадена ЕОЕ се наблюдава от митнически/акцизен служител.
(71)
В настоящия случай EOUS е използвана от един от съдействащите износители от извадката. Този съдействащ износител е използвал схемата, за да внася суровини, консумативи и средства за производство без вносни мита, да си набавя стоки на вътрешния пазар без акцизи, да си възстановява данъка върху продажбите и да продава част от производството си на вътрешния пазар. По този начин той е извлякъл всички ползи, изброени в съображение 66 по-горе, подточки i)-vi). Въпреки това по отношение на освобождаването от данъка върху доходите в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, при разследването бе установено, че от 1 април 2010 г. дружеството няма право да ползва това освобождаване. Поради това разпоредбите за освобождаване от данък върху доходите на ЕОЕ не бяха разглеждани допълнително в контекста на настоящото разследване.
г) Заключения относно EOUS
(72)
Освобождаването на ЕОЕ от три вида вносни мита („основно мито“, „допълнително мито за финансиране на образованието“ и „данък за финансиране на висшето и средното образование“) и възстановяването на данъка върху продажбите представляват финансово участие на ПИ по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които биха били дължими, ако не съществуваше тази схема, като по този начин предоставя на ЕОЕ ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, като подобрява нейната ликвидност, понеже тя не е задължена да плаща обичайно дължимите мита и ѝ се възстановява данъкът върху продажбите.
(73)
Същевременно освобождаването от акциз и от неговия еквивалент под формата на вносно мито не води до отказване от приходи, които при други обстоятелства са дължими. Акцизите и допълнителните мита, ако бъдат платени, могат да се използват като кредит за собствени бъдещи задължения за плащане на мита (т.нар. механизъм на централизиран ДДС - CENVAT), който представлява система, сравнима с ДДС, и дава възможност на индийските дружества да приспадат данъците върху покупките от дължимите данъци върху продажбите. Следователно тези мита не са окончателни. Посредством кредита по „CENVAT“ окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не и върху суровините.
(74)
По този начин освобождаването от основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието, данъка за финансиране на висшето и средното образование и възстановяването на централния данък върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 3 от основния регламент. Те зависят правно от извършването на износа и следователно се считат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Целта за осъществяване на износ от страна на ЕОЕ, както е посочено в глава 6.1 от документ ПВТ 2009-2014, е conditio sine qua non за възползване от насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
По този начин през РП ползата, подлежащата на изравнителни мерки, е опрощаването на вносните мита, на основното мито, на допълнителното мито за финансиране на образованието и на данъка за финансиране на висшето и средното образование, обикновено дължими при внос, а така също и възстановяването на централния данък върху продажбите.
i) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) и възстановяване на централния данък върху продажбите на суровини и консумативи
(76)
Размерът на субсидията за износителите, които представляват ЕОЕ, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование), върху материалите, внесени за ЕОЕ като цяло, и на възстановения данък върху продажбите през РП. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, за да се стигне до размера на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не се отпуска във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. По този начин маржът на субсидията, получен за засегнатото дружество в рамките на EOUS, възлиза на 4,3 %.
ii) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) върху средствата за производство
(77)
Средствата за производство не се влагат физически в готовите стоки. В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент ползата за засегнатото дружество бе изчислена въз основа на размера на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на периода на нормална амортизация на подобни средства за производство в едно от разследваните дружества. Така изчисленият размер, който се отнася към РП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да се отрази стойността на ползата през това време и по този начин да се установи пълният размер на ползата от тази схема за получателя. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не се отпуска във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе незначителен.
3.6. Схема за експортно кредитиране (ECS)
а) Правно основание
(78)
Схемата е описана подробно в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) и в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия („РБИ“), адресирани до всички търговски банки в Индия.
б) Условия за участие
(79)
В тази схема могат да участват производители износители и търговци износители.
в) Практическо осъществяване
(80)
В рамките на тази схема РБИ определя задължителни максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да налагат на износителя. ECS се състои от две подсхеми, ECS преди ескпедиране (пакетен кредит), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедирането, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. РБИ също така нарежда на банките да насочат известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(81)
От ръководните циркулярни документи на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити (наричани по-долу „кешови кредити“), които се определят единствено в зависимост от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да бъдат в състояние да получат експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
(82)
Бе установено, че едно от дружествата е използвало тази схема през РП.
г) Заключение за ECS
(83)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочените в съображение 78 ръководни циркулярни документи на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай на този износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Експортното финансиране не е per se по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност то обикновено се възприема като по-рисковано и степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на РБИ за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно.
(84)
Въпреки факта, че търговските банки отпускат преференциални кредити по схемата ECS, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки се изисква поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти по експортните кредити, определени в ръководните циркулярни документи на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от извършването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(85)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през РП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху общия оборот от износа през РП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не се отпуска във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(86)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за дружествата през РП, възлиза на 0,4 %.
3.7. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(87)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,3 % до 4,3 %.
СХЕМА→
DEPBS (4)
AAS (4)
ЕОE (4)
ECS (4)
Общо
ДРУЖЕСТВО
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Група Venus
2,6 %-3,4 %
0 %-0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(88)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния регламент маржът на субсидията за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления марж на субсидията, установен за съдействащите дружества, които са включени в извадката, възлиза на 4,0 %.
(89)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Като бе посочено в съображение 10 по-горе, сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за разследвания период от съдействащите дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво, а по-специално възлиза на 100 %. Като се има предвид високото ниво на съдействие, ставката на субсидията за всички несъдействащи дружества е определена спрямо нивото за дружеството с най-висока индивидуална ставка, тоест 4,3 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(90)
За установяване на обема на производството на Съюза бе използвано производството на следните производители от Съюза:
-
осем производители, от името на които бе подадена жалбата,
-
четирима производители, които подпомогнаха производството,
-
дванадесет други посочени в жалбата производители от Съюза, които нито са жалбоподатели, нито подпомагаха производството, но и не се противопоставиха на настоящото разследване.
(91)
Следователно за целите на анализа на вредата като цяло производството на Съюза се състои от тези 24 дружества.
4.2. Представителна извадка на производители от Съюза
(92)
Като бе посочено в съображение 17 по-горе, от производителите, които се представиха на Комисията и предоставиха, както е посочено в известието за образуване на производство, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт по време на разследвания период, бе подбрана извадка от четири дружества.
(93)
Производството на тези четирима включени в извадката производители от Съюза съставляваше 62 % от общото производство на индустрията на Съюза през РП.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(94)
Вредата бе оценена въз основа на тенденциите, регистрирани на нивото на общата индустрия на Съюза, по отношение на производството, производствения капацитет, степента на използване на капацитета, продажбите, пазарния дял и растежа, и на тенденциите, регистрирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, по отношение на цените, заетостта, производителността, рентабилността, паричния поток, способността за привличане на капитал и инвестиции, стоковите наличности, възвръщаемостта на инвестициите и заплатите.
5.2. Потребление на Съюза
(95)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обемите на продажбите на включената в извадката индустрия на Съюза, на данните за продажбите на другите производители от Съюза, представени от жалбоподателя, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от Евростат за периода 2007-2009 г., и на отговорите на въпросите за извадката по отношение на РП.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Потребление на Съюза (в тонове)
315 143
285 548
186 198
202 019
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
59
64
(96)
През разглеждания период потреблението е намаляло с 36 %. От 2007 г. до 2009 г. потреблението е намаляло с 41 %, но в периода между 2009 г. и РП се е увеличило леко с 5 процентни пункта.
(97)
Икономическият спад е допринесъл за намаляването на потреблението от 2008 г., по време на която ползвателите на разглеждания продукт като автомобилната промишленост, производителите на битови уреди, химическата промишленост и строителният отрасъл са се сблъскали със сериозен спад в търсенето на техните продукти. През втората половина на РП положението на пазара е започнало леко да се подобрява, което е довело до леко повишение на търсенето на разглеждания продукт в сравнение с първата половина на РП.
5.3. Внос в Съюза от разглежданата държава
5.3.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Внос от Индия (в тонове)
32 754
31 962
18 759
23 792
Индекс (2007 г. = 100)
100
98
57
73
Пазарен дял на вноса
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
108
97
113
(98)
Въз основа на данните на Евростат за периода 2007-2009 г. и отговорите на въпросите за извадката по отношение на РП може да се заключи, че вносът на разглеждания продукт от Индия е следвал низходящата тенденция на потреблението на ЕС и е намалял с 27 % през разглеждания период. Най-големият спад е отбелязан между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е намалял с 41 процентни пункта. След това вносът се е увеличил с 16 процентни пункта между 2009 г. и РП.
(99)
Тъй като този спад е по-нисък от спада в потреблението на Съюза, пазарният дял на индийските производители леко е нараснал от 10,39 % през 2007 г. на 11,78 % през РП.
5.3.2. Цени на вноса и подбиване на цената
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна цена на вноса от Индия (EUR/тон)
3 504
2 908
2 138
1 971
Индекс (2007 г. = 100)
100
83
61
56
(100)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт от Индия е намаляла с 44 %, като най-голямото намаление е през 2008 г. и 2009 г., когато цените са спаднали с 22 процентни пункта. Въпреки че този спад е следвал тенденцията на намаляване на цените на суровините, трябва да се отбележи, че през разглеждания период средната цена на вноса за единица продукция от Индия е била значително по-ниска от средните продажни цени за единица продукция на индустрията на Съюза, което като резултат е довело до силен натиск върху продажните цени на Съюза.
(101)
Сравнението за РП между цените франко завода на включената в извадката индустрия на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза и цените CIF на границата на Съюза на производителите износители в Индия, надлежно коригирани с разходите за разтоварване и митническо оформяне, показа наличието на подбиване на цените в обхвата от 16,7 % до 18,2 %.
5.4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(102)
Съгласно член 8, параграф 4 от основния регламент разглеждането на въздействието на субсидирания внос от Индия върху индустрията на Съюза включваше анализ на всички икономически фактори, които имат отношение към състоянието на индустрията от 2007 г. до РП.
5.4.1. Данни, отнасящи се до индустрията на Съюза като цяло
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
296 576
262 882
159 397
170 557
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
54
58
Производствен капацитет (в тонове)
478 174
491 016
486 755
476 764
Индекс (2007 г. = 100)
100
103
102
100
Използване на капацитета
62 %
54 %
33 %
36 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
53
58
(103)
Между 2007 г. и РП общото производство на индустрията на Съюза е намаляло с 42 %, докато производственият капацитет е останал стабилен, което е довело до намаляване на степента на използване на капацитета с 26 процентни пункта. Спадът на производството е бил по-голям отколкото спадът на потреблението на Съюза, което е намаляло с 36 % през разглеждания период.
б) Обем на продажбите, пазарен дял
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Продажби на ЕС (в тонове)
255 300
230 344
154 602
164 191
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
61
64
Пазарен дял (в % от потреблението на Съюза)
81 %
81 %
83 %
81 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
102
100
(104)
Обемът на продажбите на индустрията на Съюза на подобния продукт, когато той се продава на първия независим клиент на пазара на Съюза, е намалял с 36 % през разглеждания период, като най-голямото намаление е в периода между 2008 г. и 2009 г., когато продажбите са спаднали с 29 процентни пункта. След това продажбите леко са се увеличили с 3 процентни пункта между 2009 г. и РП.
(105)
През разглеждания период пазарният дял на индустрията на Съюза е останал стабилен на ниво от около 81 %.
в) Растеж
(106)
Тъй като и потреблението на Съюза, и обемът на продажбите на индустрията н Съюза са намалели с 36 % през разглеждания период, пазарният дял на индустрията на Съюза е останал стабилен на ниво 81 %.
г) Размер на действителния марж на субсидията
(107)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза не може да се смята за незначително.
5.4.2. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Стокови наличности
(108)
Индустрията на Съюза произвежда предимно по поръчка, така че стоковите наличности не могат да бъдат считани като значим показател за вредата. Тенденциите при стоковите наличности са представени с информативна цел. Стойностите по-долу се отнасят само до включените в извадката дружества и представляват обема на стоковите наличности в края на всеки период.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
25 315
27 736
24 032
19 730
Индекс (2007 г. = 100)
100
110
95
78
(109)
Обемът на стоковите наличности е намалял с 22 % през разглеждания период, но като процент от производството те са нараснали с 16 % до 19,5 %.
б) Средни продажни цени за единица продукция на пазара на Съюза и производствени разходи
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена на индустрията на Съюза (EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Индекс (2007 г. = 100)
100
81
56
56
Производствени разходи за единица продукция
4 003
3 408
2 900
2 773
Индекс (2007 г. = 100)
100
85
72
69
(110)
Средните продажни цени за единица продукция на включената в извадката индустрия на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са намалели с 44 % между 2007 г. и РП, като най-голямото намаление е отбелязано в периода между 2008 г. и 2009 г., когато цените са спаднали с 25 процентни пункта. Част от това намаление обаче се е дължало на спада на производствените разходи за единица от разглеждания продукт, които са намалели с 31 % през разглеждания период. Спадът на производствените разходи е предизвикан най-вече от намалението на цените на суровините. Това намаление е било леко променено от увеличението на дела на постоянните разходи за единица продукция поради по-ниската степен на използване на капацитета.
в) Заетост, производителност и разходи за труд
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Брой на заетите лица
1 044
1 007
947
885
Индекс
100
97
91
85
Производителност (тона/заето лице)
149
141
97
115
Индекс
100
94
65
77
Средни разходи за труд на заето лице
47 686
48 062
47 131
49 972
Индекс
100
101
99
105
(111)
Поради свиването на дейностите на индустрията на Съюза, числеността на заетите лица е намаляла с 15 % през разглеждания период.
(112)
Средните разходи за труд на заето лице са отбелязали леко повишение с 5 % през разглеждания период. Това се счита за естествено увеличение и е по-ниско от темпа на инфлацията за разглеждания период. Освен това следва да бъде отбелязано, че разходите за труд не представляват значителна част от общите разходи за производството на пръти от неръждаеми стомани.
г) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Индекс
100
37
- 135
-83
Паричен поток (в EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Индекс
100
30
-29
-7
Инвестиции (в хил. EUR)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Индекс (2007 г. = 100)
100
87
24
23
Възвръщаемост на инвестициите
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Рентабилността на индустрията на Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на подобния продукт като процент от оборота от тези продажби. През разглеждания период рентабилността е спаднала значително и се е превърнала от печалба от над 9 % през 2007 г. в загуба от почти 8 % през РП. Най-големият спад на печалбите е бил наблюдаван между 2008 г. и 2009 г., тоест с над 16 процентни пункта.
(114)
Нетният паричен поток, генериран от подобния продукт, е намалял със 107 % в периода от 2007 г. до РП.
(115)
Размерът на годишните инвестиции в производството на подобния продукт е намалял със 77 % през разглеждания период.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентното отношение между печалбата и нетната балансова стойност на инвестициите, е последвала негативната тенденция на рентабилността и е отбелязала намаление със 134 процентни пункта.
(117)
Няма данни, че индустрията е понесла вреда от намалената способност за привличане на капитали през разглеждания период.
5.5. Заключение относно вредата
(118)
През разглеждания период по почти всички показатели за вредата, понесена от индустрията на Съюза, е отбелязано отрицателно развитие.
(119)
Потреблението на Съюза е намаляло с 36 %, обемът на продажбите на индустрията на Съюза е спаднал с 36 %, а използването на капацитета - с 42 %. Продажните цени за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза са намалели с 44 % до ниво, което е по-ниско от разходите. Те са следвали намалението на цените на индийските вносители, за да поддържат определен обем на продажбите и производството, така че да покриват постоянните разходи.
(120)
Рентабилността се е превърнала от печалба от 9,5 % през 2007 г. в загуба от почти 8 % през РП. Инвестициите, паричният поток и възвръщаемостта на инвестициите също са следвали негативната тенденция, като през разглеждания период са намалели съответно със 77 %, 107 % и 246 процентни пункта.
(121)
Само един показател, по-специално пазарният дял на индустрията на Съюза, е останал стабилен на ниво от 81 %.
(122)
Предвид гореизложеното се прави заключението, че индустрията на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния Регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(123)
В съответствие с член 8, параграф 5 и член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали субсидираният внос от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че възможната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(124)
Намаляването на цените на вноса с 44 % през разглеждания период, както и установените през РП високи маржове на подбиване на цените в диапазона от 16,7 % до 18,2 % съвпадат с влошаването на икономическото състояние на индустрията на Съюза.
(125)
Предвид нивото на субсидиране на съдействащите износители и ниското ниво на цените на субсидирания внос, които значително са подбивали цените на индустрията на Съюза, присъствието им на пазара на Съюза е изиграло важна роля за по-нататъшното задълбочаване на отрицателната тенденция по отношение на продажните цени на пазара на Съюза. Съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза, най-ясно се вижда в ниското ниво на продажните цени и понесените от индустрията огромни финансови загуби.
(126)
Средните цени на вноса от Индия са намалели значително, принуждавайки индустрията на Съюза да намалява цените си, за да поддържа определен оборот, но за сметка на водещи до загуба цени, с цел покриване поне на постоянните разходи. В резултат на това финансовото състояние на индустрията на Съюза се е влошило рязко от 2008 г. нататък.
(127)
Въз основа на горепосоченото бе направено временното заключение, че субсидираният внос от Индия, който през РП значително е подбивал цените на индустрията на Съюза, е изиграл решаваща роля за понесената вреда от индустрията на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние и във влошаването на повечето показатели за вредата.
6.3. Въздействие на други фактори
(128)
Другите фактори, които бяха разгледани във връзка с причинно-следствената връзка, са икономическата криза, развитието на потреблението на ЕС, производствените разходи, вноса от други трети държави и равнището на износа на включената в извадката индустрия на Съюза.
6.3.1. Икономическата криза, развитието на потреблението на ЕС и производствените разходи
(129)
Икономическият спад е допринесъл за свиването на потреблението и за натиска върху цените. Ниското ниво на търсене на някои пръти от неръждаеми стомани е довело до свиване на производството на индустрията на Съюза и е допринесло отчасти за спада на продажните цени.
(130)
При нормални икономически условия и липса на силен натиск върху цените от страна на субсидирания внос индустрията на Съюза е могла да има някои трудности при справяне с намаляването на потреблението и последващото увеличаване на постоянните производствени разходи, предизвикани от ниската степен на използване на капацитета, с което се е сблъскала в периода между 2007 г. и РП. Субсидираният внос обаче е засилил ефекта от икономическия спад и е направил невъзможно да се продава на цени, равни на себестойността или над нея в периода между 2009 г. и РП.
(131)
Въз основа на гореизложеното изглежда, че намалението на търсенето в ЕС, свързано с икономическата криза, с която се е сблъскал секторът, е допринесло за вредата, понесена от индустрията на Съюза. Смята се обаче, че то не прекъсва причинно-следствената връзка, която бе установена по отношение на индийския субсидиран внос на ниски цени.
6.3.2. Внос от други трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Внос от други трети държави (в тонове)
27 089
23 242
12 837
14 036
Индекс
100
86
47
52
Пазарен дял на други трети държави
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Индекс
100
95
80
81
Средна цена на вноса
4 820
4 487
3 756
3 501
Индекс
100
93
78
73
(132)
Съгласно данните от Евростат обемът на вноса в Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от трети държави, които не са засегнати от настоящото разследване, е намалял с 48 % през разглеждания период. Съответният пазарен дял на другите трети държави е намалял с 19 %.
(133)
Средните цени на този внос са били по-високи от цените на индийските производители износители и от цените на индустрията на Съюза. Следователно временно бе счетено, че вносът от други трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от индустрията на Съюза.
6.3.3. Равнище на износа на включената в извадката индустрия на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
10 850
9 158
5 440
6 299
Индекс
100
84
50
58
Продажна цена за единица продукция (в EUR)
4 452
3 728
2 495
2 388
Индекс
100
84
56
54
(134)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката индустрия на Съюза е намалял с 42 %, а продажната цена за единица продукция - с 46 %. Въпреки че този износ е съставлявал само 6 % от общите ѝ продажби през РП, не може да се изключи възможността тези резултати да са оказали отрицателно въздействие върху индустрията на Съюза. При все това се смята, че предвид малкия обем на вноса това въздействие не е достатъчно, за да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос и установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(135)
Разследването показа, че другите известни фактори, като например вносът от други трети държави, износът на индустрията на Съюза и намаляването на потреблението не са били основна причина за вредата, понесена от индустрията на Съюза.
(136)
Съвпадението във времето между субсидирания внос от Индия и установеното подбиване на цените, от една страна, и влошаването на състоянието на индустрията на Съюза, от друга страна, води до заключението, че субсидираният внос е нанесъл съществена вреда на индустрията на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(137)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучено дали въпреки временното заключение за вредоносно субсидиране съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Бяха разгледани ефектът от евентуални мерки върху всички засегнати от настоящото производство страни, а също и последиците, ако не бъдат предприети мерки.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(138)
Индустрията на Съюза понася отрицателните последици от вредоносния субсидиран внос на разглеждания продукт от Индия. Припомня се също, че по повечето икономически показатели на индустрията на Съюза е отбелязано отрицателно развитие през разглеждания период. Като се има предвид характерът на вредата (тоест значителни загуби), по-нататъшното и значително влошаване на ситуацията на индустрията на Съюза изглежда неизбежно в случай на непредприемане на мерки.
(139)
Очаква се налагането на мерки да предотврати по-нататъшните изкривявания и да възстанови лоялната конкуренция на пазара.
(140)
В случай че не бъдат наложени мерки, цените ще продължат да бъдат по-ниски от разходите и печалбите на производителите от Съюза ще се влошат още повече. Това положение би станало неудържимо в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на понесените загуби и високото ниво на инвестиции в производството може да се очаква, че повечето производители от Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки.
(141)
Освен това като се има предвид, че индустрията на Съюза се състои от средни и големи предприятия, разпределени в рамките на целия Съюз, налагането на изравнителни мерки ще подпомогне запазването на заетостта в съответните региони.
(142)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мита ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
7.3. Интереси на вносителите
(143)
Всички известни на Комисията вносители бяха приканени да се представят и да предоставят основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт. Четирима вносители отговориха по време на процеса по подбор на извадката. Изпратени бяха въпросници и на четиримата, като бе получен отговор само от един вносител. На по-късен етап от разследването е предвидено извършването на контролно посещение в обектите на вносителя, разположен в Германия.
(144)
Ако бъдат наложени изравнителни мита, не може да се изключи намаляване на нивото на вноса с произход от разглежданата държава, като това би повлияло на икономическото състояние на вносителите. Ефектът върху вносителите от увеличаването на цените на вноса на разглеждания продукт обаче би следвало да доведе единствено до възстановяване на конкуренцията на пазара на Съюза, а не следва да възпрепятства вносителите да продават разглеждания продукт. Освен това ниският дял на производствените разходи за разглеждания продукт от общите разходи на крайните ползватели следва да улесни вносителите да прехвърлят на своите клиенти всяко увеличение на цената. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мита няма вероятност да окаже сериозен отрицателен ефект върху състоянието на вносителите в Съюза.
7.4. Интерес на ползвателите
(145)
Бяха изпратени въпросници на всички страни, посочени в жалбата като ползватели. Не бе получен отговор от нито едно от двадесет и двете дружества.
(146)
Припомня се, че разглежданият продукт се използва в широк спектър от приложения, включително в автомобилната промишленост, в производството на битови уреди, на медицински и лабораторни инструменти и т.н. В рамките на настоящото производство обаче ползвателите представляват междинни дружества, които произвеждат и доставят елементите за горепосочените приложения. С оглед на това се очаква тази ползватели да бъдат в състояние да прехвърлят цялото или почти цялото увеличение на цените, възникнало в резултат от налагането на изравнителни мита, на крайните ползватели, като се има предвид, че за последните въздействието от тези мерки ще бъде незначително.
(147)
Поради това бе направено временното заключение, че въздействието върху разходите на ползвателите от налагането на изравнителни мита не би било значително.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
С оглед на горепосоченото се прави временното заключение, че не съществуват неопровержими доводи против налагането на изравнителни мита върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(149)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за индустрията на Съюза от субсидирания внос.
(150)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от индустрията на Съюза, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(151)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на индустрията на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на подобния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната при отсъствието на субсидиран внос, следва да се основава на средния марж на печалбата преди облагане с данъци на включените в извадката производители от Съюза през 2007 г. Това е последната година преди РП, през която индустрията на Съюза е била в състояние да постигне нормален марж на печалба. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 9,5 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който индустрията на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(152)
На тази основа бе изчислена цена на подобния продукт, непричиняваща вреда за индустрията на Съюза. Тази цена бе получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата в размер на 9,5 % към производствените разходи.
(153)
След това необходимото увеличение на цената бе определено на основата на сравнение между среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в Индия, установена при изчисляването на подбиването на цената (вж. съображение 101), и непричиняващата вреда цена на продуктите, продавани от индустрията на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всички разлики, произтичащи от това сравнение, след това бяха изразени като процент от средната обща стойност CIF на вноса.
8.2. Временни мерки
(154)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниския марж (на субсидията или на вредата), в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(155)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Група Venus
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Всички други дружества
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(157)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(158)
Направените по-горе временни констатации ще бъдат съобщени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
2. Ставката на временното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по TARIC
Chandan Steel Ltd., Мумбай, Махаращра
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай, Махаращра
3,3
AXXX
Precision Metals, Мумбай, Махаращра
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd., Мумбай, Махаращра
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай, Махаращра
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане, Махаращра
4,3
AXXX
Дружества, изброени в приложението
4,0
AXXX
Всички други дружества
4,3
AXXX
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на обезпечение, равностойно на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засяга член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 22 декември 2010 година.
32010R1261
L 343/57
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1261/2010
od 22. prosinca 2010.
o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih šipaka od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 12.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je 1. travnja 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza (postupak protiv subvencioniranog uvoza) u pogledu uvoza u Uniju određenih šipaka od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije („Indija” ili „dotična zemlja”).
(2)
Komisija je istog dana putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih šipaka od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i započela zaseban postupak (antidampinški postupak).
(3)
Postupak protiv subvencioniranog uvoza je pokrenut nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika (Eurofer) (podnositelj pritužbe) 15. veljače 2010. uložila pritužbu u ime proizvođačâ koji predstavljaju veći dio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje određenih šipaka od nehrđajućeg čelika u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie subvencioniranja navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz toga nastala i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
(4)
Prije pokretanja postupka te u skladu s člankom 10. stavkom 7. Osnovne uredbe, Komisija je obavijestila Vladu Indije da je zaprimila valjano dokumentirani zahtjev kojim se tvrdi da je subvencionirani uvoz određenih šipaka od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije. Vlada Indije je pozvana na konzultacije s ciljem pojašnjavanja stanja u vezi sa sadržajem pritužbe i postizanjem obostrano prihvatljivog rješenja. U ovom slučaju nije utvrđeno obostrano prihvatljivo rješenje.
1.2. Stranke na koje se odnosi postupak
(5)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila proizvođače iz Unije podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike za koje se zna da na njih odnosi ispitni postupak i tijela Indije. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka.
(6)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
1.2.1. Odabir uzoraka proizvođačâ izvoznikâ u Indiji
(7)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika iz Indije, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka za utvrđivanje subvencioniranja u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe.
(8)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban te, ako da, sam odabir uzoraka, proizvođači izvoznici iz Indije zamoljeni su da se u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka jave Komisiji i dostave osnovne informacije o svojem izvozu i domaćoj prodaji, svojim točnim aktivnostima povezanima s proizvodnjom dotičnog proizvoda te nazive i djelatnosti svih svojih povezanih društava uključenih u proizvodnju i/ili prodaju dotičnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010.
(9)
O odabiru reprezentativnog uzorka obavljene su i konzultacije s odgovarajućim indijskim tijelima.
(10)
Ukupno su se javila 22 proizvođača izvoznika, uključujući grupacije povezanih društava iz Indije, dostavila tražene informacije i pristala na uključivanje u uzorak u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. 20 od tih trgovačkih društava koja su surađivala prijavilo je izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga je uzorak odabran na temelj informacija koje je dostavilo tih 20 proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika.
(11)
Svi proizvođači izvoznici koji se nisu javili u navedenom roku ili nisu pravovremeno dostavili tražene informacije, smatrali su se proizvođačima izvoznicima koji ne surađuju u ispitnom postupku. Usporedba podataka Eurostata o uvozu i obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je 20 trgovačkih društava ili grupacija koje surađuju prijavilo za razdoblje ispitnog postupka s izvozom dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka ukazuje na vrlo visoku razinu suradnje indijskih proizvođača izvoznika.
1.2.2. Odabir uzoraka trgovačkih društava u Indiji koja surađuju
(12)
U skladu s člankom 27. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od dva individualna trgovačka društva i jedne grupacije trgovačkih društava koji čine četiri povezana trgovačka društva i predstavljaju više od 63 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju.
1.2.3. Individualno ispitivanje trgovačkih društava koja nisu odabrana u uzorak
(13)
Jedan proizvođač izvoznik koji nije bio uključen u uzorak, jer nije zadovoljio kriterije utvrđene u članku 27. stavku 1. Osnovne uredbe, zatražio je utvrđivanje individualne marže subvencioniranja prema članku 27. stavku 3. Osnovne uredbe i dostavio odgovor na upitnik.
(14)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., uzorak je bio ograničen na razumni broj trgovačkih društava koja je bilo moguće ispitati u raspoloživom vremenu. Trgovačka društva ispitana za potrebe ispitnog postupka o subvencioniranju navedena su u donjoj uvodnoj izjavi 22. S obzirom na broj posjeta radi provjere koje je trebalo obaviti u prostorijama tih društava, smatralo se da bi individualno ispitivanje bilo bespotrebno teško i da bi spriječilo pravovremeni dovršetak ispitnog postupka.
(15)
Stoga je privremeno zaključeno da se zahtjev za individualno ispitivanje ne može prihvatiti.
1.2.4. Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(16)
S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe.
(17)
Nijedan proizvođač osim osam podnositelja pritužbe nije se javio i dostavio, kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima koje se odnose na dotični proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka. Od tih osam odabrano su četiri trgovačka društva na temelju reprezentativnosti njihovog obujma prodaje, različitih vrsta proizvoda i lokacije u Uniji. O odabiru uzoraka provedeno je savjetovanje s podnositeljem pritužbe i dotičnim proizvođačima.
(18)
Četiri proizvođača iz Unije u uzorku činila su 62 % ukupne proizvodnje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka.
1.2.5. Odabir uzoraka uvoznikâ
(19)
S obzirom na veliki broj uvoznika utvrđenih u pritužbi, odabir uzoraka bio je za njih predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Četiri uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na mali broj uvoznika koji su se javili odlučeno je ne primjenjivati odabir uzoraka.
(20)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalim trgovačkim društvima koja su se javila u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Upitnici su stoga poslani Vladi Indije, proizvođačima izvoznicima iz Indije u uzorku, proizvođačima iz Unije u uzorku, četvorici uvoznika u Uniji koji su se javili prilikom odabira uzoraka i svim korisnicima za koje se zna da se ispitni postupak na njih odnosi.
(21)
Odgovori su primljeni od Vlade Indije, proizvođačâ izvoznikâ u uzorku, proizvođača izvoznika koji je zatražio individualno ispitivanje, proizvođačâ iz Unije u uzorku i jednog uvoznika. Nikakvi odgovori na upitnik nisu primljeni od korisnikâ ili druge zainteresirane stranke u postupku. Osim toga, veliki udio proizvođača iz Unije dostavio je zatražene opće podatke za analizu štete.
(22)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje subvencioniranja, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere provedeni su u prostorijama Vlade Indije u Delhiju, Vlade Maharaštre u Mumbaiju, regionalnog ureda Vlade Indije u Mumbaiju i sljedećih stranaka:
proizvođača iz Unije
-
Aceros Inoxidables Olarra SA, Španjolska i povezana trgovačka društva za prodaju,
-
Rodaciai SPA, Italija i povezana trgovačka društva za prodaju,
-
Roldan SA, Španjolska i povezana trgovačka društva za prodaju,
-
Ugitech France SA, Francuska i povezana trgovačka društva za prodaju.
proizvođača izvoznika u Indiji
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharaštra,
-
Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharaštra.
Grupacije Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharaštra,
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharaštra,
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra.
1.3. Razdoblje ispitnog postupka
(23)
Ispitni postupak subvencioniranja i štete obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje ispitnog postupka“ ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblja).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(24)
Dotični proizvod su šipke i profili od nehrđajućeg čelika, hladno obrađeni ili hladno dovršeni bez daljnje obrade, osim šipaka i profila kružnog presjeka, promjera 80 mm ili više, podrijetlom iz Indije (dotični proizvod), trenutačno iz oznaka KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 i 7222 20 89.
2.2. Istovjetni proizvod
(25)
Ispitni postupak je pokazao da proizvodi koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu Indije, koji su obuhvaćeni ovim ispitnim postupkom, imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i upotrebe kao proizvodi izvezeni iz te zemlje na tržište Unije. Slično tome, proizvodi koje je proizvela industrija Unije i prodala na tržištu Unije imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i upotrebe u usporedi s proizvodima izvezenima u Uniju iz dotične zemlje. Stoga se isti privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1. Uvod
(26)
Na temelju podataka sadržanih u pritužbi i odgovorima na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
(a)
Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS);
(b)
Program po prethodnoj dozvoli (AAS);
(c)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS);
(d)
Program za izvozno orijentirane jedinice (EOUS);
(e)
Program kreditiranja izvoza (ECS).
(27)
Gore navedeni programi od (a) do (d) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je izdavati obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Politika vanjske trgovine” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih 5 godina i redovito unosi najnovije podatke. U ovom su slučaju dva dokumenta Politike vanjske trgovine važna za RIP, tj. politika FT-a 2004.-2009 i politika FT-a 2009-2014. Nadalje, Vlada Indije također iznosi postupke kojima se uređuje politika FT-a 2004.-2009. i politika FT-a 2009.-2014. u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I. 2004.-2009”, odnosno „HOP I. 2009.-2014.”). Priručnik o postupcima također se redovito dopunjava.
(28)
Program kreditiranja izvoza koji je definiran gore u točki (e) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o regulativi banaka iz 1949., koji dozvoljava Središnjoj banci Indije („RBI”) da daje komercijalnim bankama naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
3.2. Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS)
(a) Pravna osnova
(29)
Detaljni opis DEPBS-a nalazi se u poglavlju 4.3 politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavlju 4. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(30)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena DEPBS-a
(31)
Izvoznik se može prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda na temelju ovog programa. Takve su stope DEPBS-a odredila indijska tijela za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju standardnih ulazno-izlaznih norma („SION-i”), uzimajući u obzir predviđeni sadržaj uvoznih materijala u izvoznom proizvodu i carine na takav predviđeni uvoz, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili ne.
(32)
Da bi ispunjavalo uvjete za koristi prema ovom programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U vrijeme izvoznog posla, izvoznik mora indijskim tijelima dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, između ostalog, sadrži iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za taj izvozni posao. U tom trenutku, izvoznik zna koliku će korist primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a.
(33)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, krediti DEPBS-a mogu knjižiti prema dospijeću kao prihod na komercijalnim računima, nakon ispunjenja obveze izvoza. Takvi krediti mogu se koristiti za plaćanje carina na kasniji uvoz svih proizvoda, osim osnovnih sredstava i robe kada postoje ograničenja u vezi s uvozom. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 12 mjeseci od dana izdavanja.
(34)
Zahtjev za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i može pokriti neograničeni broj izvoznih poslova. De facto, ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju na kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne poslove koji prelaze rok za dostavljanje iz poglavlja 4.47 HOP-a I. 2004.-2009. i 2009.-2014. Nadalje, kako je jasno predviđeno poglavljem 9.3. HOP-a I. 2004.-2009., i 2009.-2014. zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % odobrenog iznosa).
(35)
Utvrđeno je da su dva trgovačka društva u uzorku, Chandan Steel i trgovačka društva iz grupacije Venus koristila ovaj program tijekom RIP-a.
(d) Zaključci o DEPBS-u
(36)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, s obzirom na to da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojba koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kredit DEPBS-a prenosi korist na izvoznika, jer poboljšava njegovu likvidnost.
(37)
Nadalje, DEPBS de iure ovisi o ostvarenom izvozu te se stoga se smatra posebnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(38)
Ovaj program ne može se smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe, jer nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. i Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za koristi od DEPBS-a bez obzira na to uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na koristi od DEPBS-a.
(e) Izračun iznosa subvencije
(39)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere računao se prema koristi koja se prenijela na primatelja i za koju je utvrđeno da je postojala tijekom RIP-a. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljen izvozni posao na temelju ovog programa. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je otpisati carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, između ostalog, naveden iznos kredita DEPBS-a koji se treba odobriti za taj izvozni posao, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U svjetlu gore navedenog, smatra se primjerenim korist prema DEPBS-u procijeniti kao sumu kredita zarađenih na izvoznim poslovima obavljenima prema ovom programu tijekom RIP-a.
(40)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. Ovaj se iznos subvencije dodjeljivao prema ukupnom izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, jer subvencija zavisi od realizacije izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(41)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za dotična trgovačka društva tijekom RIP-a iznosila je od 1,5 % do 3,4 %.
3.3. Program po prethodnoj dozvoli (AAS)
(a) Pravna osnova
(42)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavljima 4.1.1 do 4.1.14 politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavljima 4.1 do 4.30 HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(43)
AAS se sastoji od šest potprograma, kako je podrobnije opisano dolje u uvodnoj izjavi 44. Ti se potprogrami, između ostalog, razlikuju prema području prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za potprograme AAS-a za godišnji zahtjev. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju „procijenjene izvozne” kategorije navedene u stavku 8.2. politike FT-a 2004.-2009., kao što su dobavljači izvozno orijentiranih jedinica („EOU”), stekli su uvjete za potprogram AAS-a za procijenjeni izvoz. Konačno, dobavljači koji djelomično opskrbljuju proizvođače izvoznike stekli su uvjete za „procijenjene izvozne” koristi prema potprogramima „Nalog za preliminarno propuštanje” (Advance Release Order - ARO) i preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine.
(c) Praktična primjena
(44)
AAS se može izdati za:
i. fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. On dozvoljava uvoz ulaznih materijala za proizvodnju specifičnog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i obveza izvoza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli;
ii. godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije vezano uz posebni izvozni proizvod, već uz širu skupinu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Vlasnik dozvole može - do određenog vrijednosnog praga koji se određuje prema njegovom ranijem izvozu - uvoziti bez carine bilo kakav ulazni materijal koji će se koristiti u proizvodnji svih stvari koje su obuhvaćene tom skupinom proizvoda. Koristeći takav materijal koji se izuzima od carine, on može izabrati izvoziti bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji je obuhvaćen takvom skupinom proizvoda.
iii. intermedijarna opskrba: ovaj potprogram obuhvaća slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedinstveni izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale oslobođene od carine i može u tu svrhu dobiti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
iv. procijenjeni izvoz: ovaj potprogram dozvoljava glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne materijale bez carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama kupaca koje su navedene u stavku 8.2 točkama (b) do (f), (g), i. i (j) politike FT-a 2004.-2009. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one poslove u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Brojne kategorije opskrbe smatraju se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. opskrba robom jedne izvozno orijentirane jedinice (EOU) ili trgovačkog društvu smještenog u posebnoj gospodarskoj zoni (SEZ);
v. nalog za prethodno propuštanje (ARO): nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci stvari koje su u njima navedene. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na koristi od procijenjenog izvoza kao što je navedeno u stavku 8.3. politike FT-a 2004.-2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizam ARO-a vraća poreze i carine dobavljaču umjesto da ih vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale;
vi. preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovaj potprogram ponovno obuhvaća domaću opskrbu za nositelja prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje domaćeg akreditiva u korist domaćeg dobavljača. Banka će potvrditi odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam predmeta koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač ima pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što se navodi u stavku 8.3. politike HUF-a 2004.-2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).
(45)
Dva trgovačka društva su dobila koncesije na temelju AAS-a povezane s dotičnim proizvodom tijekom RIP-a. Ta su trgovačka društva koristila jedan od potprograma, tj. AAS za fizički izvoz. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.
(46)
U svrhu provjere koju obavljaju indijska tijela, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i korištenju robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u posebnom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I 2009.-2014.), tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka i kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svakom pogledu.
(47)
Što se tiče potprograma koji su dotična trgovačka društva koristila tijekom RIP-a, tj. fizički izvoz, Vlada Indije određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i obveze izvoza te su oni upisani u odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, vladini službenici trebaju upisati odgovarajuće poslove na odobrenje. Obujam uvoza odobrenog na temelju AAS-a određuje Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih norma (SION) koje postoje za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod.
(48)
Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Obveza izvoza mora se ispuniti unutar određenog vremenskog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).
(49)
Ispitnim postupkom je utvrđeno da se zahtjevi za provjerom koje utvrđuju tijela Indije ili nisu poštovali ili se još nisu testirali u praksi.
(50)
Jedno od ispitanih trgovačkih društava nije vodilo sustav prema kojem bi se moglo provjeriti koji su ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda i u kojim količinama, kako propisuje Politika vanjske trgovine (Dodatak 23.) te u skladu s Prilogom II. poglavljem II. člankom 4. Osnovne uredbe. De facto nije bilo zapisa o stvarnoj potrošnji. Promjene u provedbi politike FT-a 2004.-2009., koje su stupile na snagu u jesen 2005. (obvezno slanje registra potrošnje indijskim tijelima u kontekstu postupka otkupa) nisu se još primijenile u slučaju ovog trgovačkog društva. Stoga se de facto provedba ove odredbe nije mogla provjeriti u ovoj fazi.
(51)
Drugo je trgovačko društvo vodilo određeni registar proizvodnje i potrošnje. Međutim, registar potrošnje za RIP nije bio dostupan i stoga se nije mogla provjeriti, između ostalog, evidencija potrošnje kako bi se utvrdilo koji su ulazni materijali potrošeni tijekom proizvodnje izvoznog proizvoda i u kojem opsegu, kako je propisano politikom FT-a (Dodatak 23.). U pogledu zahtjeva za provjeru iz gornje uvodne izjave 46., trgovačko društvo nije vodilo evidenciju o načinu provedbe tog certificiranja. Nije postojao nikakav plan revizije niti ikakav drugi popratni materijal o provedenoj reviziji (npr. izvješće o reviziji), nisu postojali nikakvi zabilježeni podaci o korištenoj metodologiji niti posebni zahtjevi potrebni za tako precizan posao koji zahtijeva iscrpno tehničko znanje o proizvodnim postupcima. Kao zaključak, smatra se da ispitani izvoznik nije mogao pokazati da su ispunjene odgovarajuće odredbe politike FT-a.
(d) Zaključak o AAS-u
(52)
Izuzeće od uvoznih carina je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. čini financijski doprinos Vlade Indije koja je prenijela korist na ispitane izvoznike.
(53)
Osim toga, AAS za fizički izvoz jasno de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i na njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe. Bez obveze izvoza, trgovačko društvo ne može dobiti koristi prema ovim programima.
(54)
Potprogram koji se koristi u ovom slučaju ne može se smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Vlada Indije nije učinkovito primjenjivala nikakav sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. članak 4. Osnovne uredbe i, u slučaju programa povrata kao zamjene, Prilog III. poglavlje II. članak 2. Osnovne uredbe). Također se smatra da SION-i za dotični proizvod nisu bili dostatno precizni i da se sami ne mogu smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje, jer oblik tih standardnih norma ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih materijala potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se koriste, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. Osnovne uredbe).
(55)
Ovaj potprogram je stoga podložan uvođenju kompenzacijskih mjera.
(e) Izračun iznosa subvencije
(56)
U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava povrata kao zamjene, korist na koju se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom je pogledu upozoreno da Osnovna uredba ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) alinejom ii. i Prilogom I. točkom i. Osnovne uredbe, pretjerani otpust carina može se kompenzirati samo kada su ispunjeni uvjeti iz Priloga II. i III. Osnovne uredbe. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako nije predstavljen prikladan postupak praćenja, gornji izuzetak za program povrata nije primjenjiv, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (otpisani prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. Osnovne uredbe, nije na tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) alinejom ii. Osnovne uredbe, tijelo koje provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava provjere.
(57)
Iznos subvencije za trgovačka društva koja se koristila AAS izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju potprograma tijekom RIP-a (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodijeljen je prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(58)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za dotična trgovačka društva tijekom RIP-a iznosila je 0,8 %, odnosno 1,5 %.
3.4. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS)
(59)
Ispitni postupak je pokazao da su dva trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava u uzorku koristila ovaj program tijekom RIP-a. Međutim, utvrđeno je da su primljeni poticaji bili zanemarivi. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje procjenjivati mogućnost kompenzacije ovog programa u ovom ispitnom postupku.
3.5. Program za izvozno orijentirane jedinice (EOUS)
(60)
Utvrđeno je da je jedno trgovačko društva u uzorku imalo status EOU-a i primilo subvencije tijekom RIP-a.
(a) Pravna osnova
(61)
Detaljni opis programa EOUS nalazi se u poglavlju 6. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavlju 6. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(62)
Izuzev isključivo trgovinskih društava, sva poduzeća koja se načelno obvezuju izvoziti svu svoju proizvodnju roba ili usluga mogu se uključiti u EOUS. Poduzeća u industrijskim sektorima moraju ispuniti minimalni prag ulaganja u dugotrajnu imovinu kako bi ispunila uvjete za EOUS.
(c) Praktična primjena
(63)
Izvozno orijentirane jedinice mogu se nalaziti i osnovati bilo gdje u Indiji.
(64)
Zahtjev za statusom EOU-a mora sadržavati pojedinosti za razdoblje od sljedećih 5 godina, između ostalog, o planiranim količinama proizvodnje, predviđenoj vrijednosti izvoza, uvoznim potrebama i domaćim potrebama. Nakon što tijela prihvate zahtjev trgovačkog društva, društvu će se priopćiti uvjeti uz to prihvaćanje. Sporazum kojim se društvo priznaje kao trgovačko društvo u okviru EOUS-a vrijedi za razdoblje od pet godina. Sporazum se može obnoviti za daljnja razdoblja.
(65)
Najvažnija je obveza EOU-a, kao što se navodi u politici FT-a 2004.-2009. i politici FT-a 2009.-2014., ostvarivanje neto zarade od mijenjanja deviza (NFE), tj. u referentnom razdoblju (5 godina) ukupna vrijednost izvoza mora biti viša od ukupne vrijednosti uvezene robe.
(66)
Izvozno orijentirane jedinice imaju pravo na sljedeće koncesije:
i.
izuzeće od uvoznih carina na sve vrste robe (uključujući osnovna sredstva, sirovine i potrošni materijal) potrebne za izradu, proizvodnju, obradu ili s tim u vezi;
ii.
izuzeće od trošarine na robu nabavljenu na domaćem tržištu;
iii.
povrat središnjeg poreza na promet, plaćenog na robu koja je nabavljena lokalno;
iv.
pogodnost da prodaju dio proizvodnje na domaćem tržištu do 50 % fob vrijednosti izvoza, podložno ostvarivanju pozitivnih zarada od mijenjanja deviza po plaćanju koncesijskih davanja, tj. trošarina na gotove proizvode;
v.
djelomični povrat carine plaćene na gorivo nabavljeno od domaćih naftnih trgovačkih društava;
vi.
izuzeće od poreza na dohodak koji se uobičajeno plaća na dobit ostvarenu od izvozne prodaje u skladu s odjeljkom 10.B Zakona o porezu na dohodak, na 10 godina od početka poslovanja.
(67)
Jedinice koje posluju prema ovim programima nalaze se pod nadzorom carinskih službenika.
(68)
One su zakonski obvezne voditi ispravnu evidenciju o cjelokupnom uvozu, potrošnji i korištenju svih uvezenih materijala i o ostvarenom izvozu u skladu s odgovarajućim stavkom HOP-a I. 2009.-2014. Ovi se dokumenti trebaju periodično predavati nadležnim tijelima u Indiji u obliku tromjesečnih i godišnjih izvješća o napretku.
(69)
Međutim, „od [EOU-a] se nikada neće zahtijevati da poveže svaku uvoznu pošiljku sa svojim izvozom, prijenosom na druge jedinice, prodajom na DTA ili zalihama”, prema odgovarajućem odjeljku HOP-a I 2009.-2014.
(70)
Domaća se prodaja raspoređuje i bilježi na temelju samostalnog izdavanja potvrda (self-certification). Postupak raspoređivanja izvoznih pošiljki EOU-a nadzire službenik carine/trošarine.
(71)
U ovom je slučaju program EOUS-a koristio jedan od izvoznika u uzorku koji surađuju. Taj je izvoznik koji surađuje iskoristio program za uvoz sirovina, potrošnih materijala i osnovnih sredstava bez uvoznih carina, za nabavljanje robe na domaćem tržištu bez trošarina, za dobivanje povrata poreza na promet i za prodaju dijela svoje proizvodnje na domaćem tržištu. Stoga je izvoznik koji surađuje iskoristio sve koristi opisane u gornjoj uvodnoj izjavi 66. alinejama od i. do vi. Međutim, u pogledu izuzeća od poreza na dohodak prema odjeljku 10.B Zakona o porezu na dohodak, ispitni postupka je pokazao da od 1. travnja 2010. trgovačko društvo više neće ispunjavati uvjete za to izuzeće. Slijedom toga, u kontekstu ovog ispitnog postupka odredbe o izuzeću od poreza na dohodak EOU-a nisu se dalje razmatrale.
(d) Zaključci o EOUS-u
(72)
Izuzeće EOU-a od tri vrste uvoznih carina („osnovna carina”, „davanje za obrazovanje na carinu” (education cess on customs duty) i „davanje za visoko obrazovanje”(higher secondary education cess)) i povrat poreza na promet financijski su doprinos Vlade Indije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe. Vlada se odriče prihoda koji bi bio dospio na naplatu u nedostatku ovog programa, na taj način dodatno prenoseći korist na EOU u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, jer je jedinica poboljšala likvidnost time što nije trebala platiti carine koje bi inače bile dospjele i što je dobila povrat poreza na promet.
(73)
Međutim, izuzeće od trošarine i njezinog ekvivalenta carine na uvoz („EED”) ne dovodi do otpisa prihoda koji bi inače bio dospio na naplatu. Trošarina i dodatna carina, ako su plaćene, mogu se koristiti kao kredit za vlastite buduće carinske obveze (takozvani „mehanizam CENVAT”), odnosno sustav koji se može usporediti s PDV-om i koji indijskim trgovačkim društvima omogućuje prijeboj poreza na nabavu s porezima koji se plaćaju na prodaju. Te carine stoga nisu konačne. Korištenje kredita „CENVAT” konačna pristojba tereti samo dodanu vrijednost, ne i ulazne materijale.
(74)
Stoga, samo izuzeće od osnovne carine, davanje za obrazovanje na carinu, davanje za visoko obrazovanje i povrat središnjeg poreza na promet čine subvencije u smislu članka 3. Osnovne uredbe. One de iure zavise od realizacije izvoza te se stoga se smatraju specifičnima i podložnima uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Cilj izvoza EOU-a, kako je navedeno u poglavlju 6.1. politike FT-a 2009.-2014., jest conditio sine qua non za dobivanje poticaja.
(e) Izračun iznosa subvencije
(75)
U skladu s tim, korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust uvoznih carina, osnovne carine, davanja za obrazovanje na carinu, davanja za visoko obrazovanje koji uobičajeno dospijevaju na naplatu nakon uvoza, kao i povrat središnjeg poreza na promet, tijekom RIP-a.
i. Izuzeće od uvoznih carina (osnovne carine, davanja za obrazovanje na carinu, davanje za visoko obrazovanje), povrat središnjeg poreza na promet za sirovine i potrošni materijal
(76)
Iznos subvencije za izvoznike koji su izvozno orijentirane jedinice računao se na temelju iznosa otpisanih uvoznih carina (osnovne carine, davanja za obrazovanje na carinu, davanje za visoko obrazovanje) za materijale uvezene za EOU kao cjelinu i iznosa povrata poreza na promet tijekom RIP-a. Pristojbe koje se obvezno plaćaju za ishođenje subvencije bile su odbijene u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe od te sume kako bi se dobio iznos subvencije kao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj se iznos subvencije dodjeljivao prema odgovarajućem izvoznom prometu ostvarenom tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Marža subvencije dobivene na temelju EOUS-a za dotično trgovačko društvo iznosi 4,3 %.
ii. Izuzeće od uvoznih carina (osnovne carine, davanja za obrazovanje na carinu, davanja za visoko obrazovanje) na osnovna sredstva
(77)
Osnovna sredstva nisu fizički uključena u gotovu robu. U skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, korist za dotično trgovačko društvo izračunavala se na temelju iznosa neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u jednom ispitanom trgovačkom društvu. Tako izračunani iznos se zatim pripisuje RIP-u i prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi odrazio vrijednost koristi u tom razdoblju, utvrđujući na taj način potpunu korist ovog programa za primatelja. U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodijeljen je prema odgovarajućem izvoznom prometu ostvarenom tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Tako dobivena marža subvencije za dotično trgovačko društvo bila je zanemariva.
3.6. Program kreditiranja izvoza (ECS)
(a) Pravna osnova
(78)
Pojedinosti o ovom programu navedene su Glavnom cirkularu DBOD-a br. DIR. (Exp.).BC 01/04.02.02/2007-08 (Kredit za izvoz u rupijima/stranoj valuti) i Glavnom cirkularu DBOD-a br. DIR.(Exp.).BC 09/04.02.02/2008-09 (Kredit za izvoz u rupijima/stranoj valuti) Središnje banke Indije (RBI) koji su upućeni svim komercijalnim bankama u Indiji.
(b) Prihvatljivost
(79)
Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici prihvatljivi su za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(80)
Prema ovom programu, RBI obvezno postavlja najviši prag za kamatne stope koje se primjenjuju na kredite za izvoz, koje su obvezne, i u indijskim rupijima i u stranoj valuti, koje komercijalne banke mogu naplaćivati izvozniku. ECS se sastoji od dva potprograma, Programa za kreditiranje izvoza prije otpreme (kredit za pakiranje), koji obuhvaća kredite predviđene za izvoznika za financiranje nabave, prerade, proizvodnje, pakiranja i/ili prijevoza robe prije izvoza, i Programa za kreditiranje izvoza poslije otpreme, koji predviđa zajmove obrtnog kapitala u svrhu financiranja izvoznih potraživanja. RBI nalaže bankama i da osiguraju određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza.
(81)
Zbog ovih Glavnih cirkulara RBI-a, izvoznici mogu ishoditi kredite za izvoz po povlaštenim kamatnim stopama u usporedbi s kamatnim stopama za redovne komercijalne kredite (gotovinski krediti), koje su određene isključivo prema tržišnim uvjetima. Razlika u stopama može se smanjiti za trgovačka društva s dobrim kreditnim rejtinzima. De facto, trgovačka društva s visokim rejtingom mogu biti u položaju dobiti kredite za izvoz i gotovinske kredite pod istim uvjetima.
(82)
Ustanovljeno je da jedno od trgovačkih društava koristilo ovaj program tijekom RIP-a.
(d) Zaključak o ECS-u
(83)
Povlaštene kamatne stope kredita ECS-a utvrđene u Glavnim cirkularima RBI-a koji su navedeni u uvodnoj izjavi 78. mogu smanjiti troškove kamata izvoznika u usporedbi s troškovima kredita koji su određeni isključivo prema tržišnim uvjetima i u tom slučaju prenose takvom izvozniku korist u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Financiranje izvoza nije samo po sebi sigurnije od domaćeg financiranja. De facto, obično se smatra rizičnijim, a razina sigurnosti potrebna za određeni kredit, bez obzira na objekt financiranja, isključivo je komercijalna odluka dotične komercijalne banke. Razlika u stopama različitih banaka posljedica je metode RBI-a da odredi maksimalne stope pozajmica pojedinačno za svaku komercijalnu banku.
(84)
Unatoč činjenici da povlaštene kredite prema ECS-u dodjeljuju komercijalne banke, ova je korist financijski doprinos vlade u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje iv. Osnovne uredbe. U ovom kontekstu treba napomenuti da niti članak 3. stavak 1. točka (a) alineja iv. Osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne zahtijevaju terećenje javnih računa, tj. naknadu komercijalnim bankama od strane Vlade Indije, radi uspostavljanja subvencije, već samo nalog vlade za provođenje funkcija opisanih u točkama i., ii. ili iii. članka 3. stavka 1. točke (a) Osnovne uredbe. RBI je javno tijelo, koje je stoga obuhvaćeno definicijom „vlade” kako se navodi u članku 2. točki (b) Osnovne uredbe. U 100 %-tnom je državnom vlasništvu, ostvaruje ciljeve javnog poretka, npr. monetarnu politiku, a njegovu upravu imenuje vlada Indije. RBI usmjerava privatna tijela, u smislu druge alineje članka 3. stavka 1. točke (a) alineje iv. Osnovne uredbe, s obzirom na to da su komercijalne banke vezane za uvjete koje on nameće, između ostalog za najviše pragove za kamatne stope za kredite za izvoz odobrene u Glavnim cirkularima RBI-a i za odredbe RBI-a da komercijalne banke moraju osigurati određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza. Ovo usmjeravanje obvezuje komercijalne banke da provode funkcije navedene u članku 3. stavku 1. točki (a) alineji i. Osnovne uredbe, u ovom slučaju da osiguraju zajmove u obliku povlaštenog financiranja izvoza. Takav neposredan prijenos sredstava u obliku zajmova pod određenim uvjetima u uobičajenim bi se uvjetima povjerio vladi, a ta se praksa, u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje i. Osnovne uredbe, ne razlikuje bitno od praksa koje vlada uobičajeno slijedi. Ova se subvencija smatra se posebnom i primjerenom za uvođenje kompenzacijskih mjera s obzirom na to da su povlaštene kamatne stope dostupne samo u odnosu na financiranje poslova izvoza pa stoga ovise o realizaciji izvoza prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(e) Izračun iznosa subvencije
(85)
Iznos subvencije izračunavao se na temelju razlike između kamata plaćenih za kredite za izvoz korištene tijekom RIP-a i iznosa koji bi dotično trgovačko društvo platilo za redovne komercijalne kredite. Ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(86)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za trgovačko društvo za RIP iznosi 0,4 %.
3.7. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(87)
Na temelju nalaza, kako je sažeto prikazano u donjoj tablici, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, izražen ad valorem, utvrđen je u rasponu od 3,3 % do 4,3 %.
PROGRAM →
DEPBS (4)
AAS (4)
EOUS (4)
ECS (4)
Ukupno
TRGOVAČKO DRUŠTVO
Chandan Steel Ltd
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Grupacija Venus
2,6 % do 3,4 %
0 do 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd
4,3 %
4,3 %
(88)
U skladu s člankom 15. stavkom 3. Osnovne uredbe, iznos subvencije za trgovačka društva koja su surađivala, a nisu uključena u uzorak, izračunan na temelju ponderiranog prosječnog iznosa subvencije utvrđenog za trgovačka društva koja su surađivala i uključena su u uzorak, iznosi 4,0 %.
(89)
U pogledu svih ostalih izvoznika iz Indije, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 10., usporedba podataka Eurostata o uvozu i obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji su trgovačka društva ili grupacije prijavile tijekom razdoblja ispitnog postupka s izvozom dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka pokazuje vrlo visoku razinu suradnje indijskih proizvođača izvoznika, odnosno 100 %. S obzirom na visoku razinu suradnje, stopa subvencije za sva trgovačka društva koja nisu surađivala određena je na razini za trgovačko društvo s najvišom individualnom stopom, tj. 4,3 %.
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1. Proizvodnja Unije
(90)
Za utvrđivanje obujma proizvodnje Unije razmatrala se proizvodnja sljedećih proizvođača iz Unije:
-
osam proizvođača u čije ime je pritužba podnesena,
-
četiri proizvođača koja su poduprla postupak,
-
dvanaest ostalih proizvođača iz Unije u pritužbi, koji nisu niti podnositelji pritužbe, niti su poduprli postupak, ali se nisu niti protivili ovom ispitnom postupku.
(91)
Slijedom toga, proizvodnju Unije čine 24 trgovačka društva za potrebe analize štete kao cjelina.
4.2. Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(92)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 17., uzorak od četiri trgovačka društva od onih proizvođača koji su se javili Komisiji i dostavili, kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne informacije o svojim aktivnostima koje se odnose na dotični proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(93)
Ta četiri proizvođača iz Unije u uzorku činila su 62 % ukupne proizvodnje industrije Unije tijekom RIP-a.
5. ŠTETA
5.1. Uvodne napomene
(94)
Šteta je procijenjena na temelju podataka o kretanju proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta, prodaje, tržišnog udjela i rasta prikupljenih na razini cijele industrije Unije i podataka o kretanju cijena, zaposlenosti, produktivnosti, profitabilnosti, novčanog toka, sposobnosti prikupljanja kapitala i ulaganja, zaliha, povrata ulaganja i plaća prikupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
5.2. Potrošnja Unije
(95)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije u uzorku, podataka o prodaji drugih proizvođača iz Unije koje je dostavio podnositelj pritužbe, podataka o obujmu uvoza na tržištu Unije dobivenih od Eurostata za razdoblje od 2007. do 2009. i odgovora na pitanja o odabiru uzorka za RIP.
2007.
2008.
2009.
RIP
Potrošnja Unije u tonama
315 143
285 548
186 198
202 019
Indeks (2007. = 100)
100
91
59
64
(96)
Potrošnja se smanjila za 36 % tijekom razmatranog razdoblja. Potrošnja se od 2007. do 2009. smanjila za 41 %, ali se blago povećala za 5 postotnih bodova između 2009. i RIP-a.
(97)
Gospodarski pad doprinio je smanjenju potrošnje od 2008., tijekom kojeg su korisnici dotičnog proizvoda, kao što su automobilska industrija, proizvođači kućanskih aparata, kemijska i građevinska industrija, zabilježili veliki pad potražnje za svojim proizvodima. U drugoj polovici RIP-a se stanje na tržištu počelo blago poboljšavati, što je dovelo do manjeg povećanja potražnje za dotičnim proizvodom u usporedbi s prvom polovicom RIP-a.
5.3. Uvoz u Uniju iz dotične zemlje
5.3.1. Obujam i tržišni udio dotičnog uvoza
2007.
2008.
2009.
RIP
Uvoz iz Indije u tonama
32 754
31 962
18 759
23 792
Indeks (2007. = 100)
100
98
57
73
Tržišni udio uvoza
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Indeks (2007. = 100)
100
108
97
113
(98)
Na temelju podataka Eurostata za razdoblje od 2007. do 2009. i odgovora na pitanja o odabiru uzoraka za RIP, uvoz dotičnog proizvoda iz Indije slijedio je trend pada potrošnje EU-a i smanjio se za 27 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveći pad dogodio se između 2008. i 2008. kada je uvoz pao za 41 postotni bod. Uvoz se zatim povećao za 16 postotnih bodova između 2009. i RIP-a.
(99)
S obzirom na to da je ovo smanjenje manje od smanjenja potrošnje Unije, tržišni udio indijskih proizvođača blago se povećao s 10,39 % 2007. na 11,78 % tijekom RIP-a.
5.3.2. Cijene uvoza i sniženje cijena
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječna uvozna cijena iz Indije (EUR/tona)
3 504
2 908
2 138
1 971
Indeks (2007. = 100)
100
83
61
56
(100)
Prosječna uvozna cijena dotičnog proizvoda iz Indije smanjila se za 44 % s najvećim padom između 2008. i 2009. kada su cijene pale za 22 postotna boda. Iako je ovo smanjenje slijedilo trend pada cijena sirovina, treba napomenuti da je tijekom cijelog razmatranog razdoblja prosječna jedinična uvozna cijena iz Indije bila značajno niža od prosječne jedinične prodajne cijene industrije Unije, što je dovelo do jakog pritiska na prodajne cijene Unije.
(101)
Usporedba za RIP između cijena franko tvornica industrije Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije s cijenama CIF na granici Unije proizvođačâ izvoznikâ iz Indije, primjereno prilagođene za troškove istovara i carinjenja, pokazala je sniženje cijena u rasponu od 16,7 % do 18,2 %.
5.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(102)
Prema članku 8. stavku 4. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja subvencioniranog uvoza iz Indije na industriju Unije uključilo je analizu svih važnih gospodarskih čimbenika koji su utjecali na stanje industrije od 2007. do RIP-a.
5.4.1. Podaci koji se odnose na industriju Unije kao cjelinu
(a) Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam proizvodnje u tonama
296 576
262 882
159 397
170 557
Indeks (2007. = 100)
100
89
54
58
Proizvodni kapacitet u tonama
478 174
491 016
486 755
476 764
Indeks (2007. = 100)
100
103
102
100
Iskorištenost kapaciteta
62 %
54 %
33 %
36 %
Indeks (2007. = 100)
100
86
53
58
(103)
Između 2007. i RIP-a ukupna proizvodnja industrije Unije se smanjila za 42 %, dok je proizvodni kapacitet ostao stabilan, što je dovelo do smanjenja stope iskorištenosti kapaciteta za 26 postotnih bodova. Smanjenje proizvodnje bilo je veće od smanjenja potrošnje Unije koje se smanjilo za 36 % tijekom razmatranog razdoblja.
(b) Obujam prodaje, tržišni udio
2007.
2008.
2009.
RIP
Prodaja u EU-u u tonama
255 300
230 344
154 602
164 191
Indeks (2007. = 100)
100
90
61
64
Tržišni udio (% potrošnje Unije)
81 %
81 %
83 %
81 %
Indeks (2007. = 100)
100
100
102
100
(104)
Obujam prodaje istovjetnog proizvoda industrije Unije kada se prodaje prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije smanjio se za 36 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu je do najvećeg smanjenja došlo između 2008. i 2009. kada je prodaja pala za 29 postotnih bodova. Prodaja se zatim blago povećala za 3 postotna boda između 2009. i RIP-a.
(105)
Tržišni udio industrije Unije ostao je stabilan na razini od oko 81 % tijekom razmatranog razdoblja.
(c) Rast
(106)
S obzirom na to da su se i potrošnja Unije i obujam prodaje industrije Unije smanjili za 36 % tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio industrije Unije ostao je relativno stabilan na 81 %.
(d) Visina stvarne marže subvencije
(107)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene subvencioniranog uvoza iz Indije, utjecaj stvarnih marža subvencije na industriju Unije ne može se smatrati neznatnim.
5.4.2. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku
(a) Zalihe
(108)
Industrija Unije uglavnom proizvodi prema narudžbi te se, stoga, zalihe ne mogu smatrati razumnim pokazateljem štete. Kretanja zaliha prikazana su u informativne svrhe. Brojke u nastavku odnose se samo na trgovačka društva u uzorku i predstavljaju obujam zaliha na kraju svakog razdoblja.
2007.
2008.
2009.
RIP
Završne zalihe u tonama
25 315
27 736
24 032
19 730
Indeks (2007. = 100)
100
110
95
78
(109)
Obujam zaliha smanjio se za 22 % tijekom razmatranog razdoblja, no izražene kao postotak proizvodnje, zalihe su se povećale sa 16 % na 19,5 %.
(b) Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i troškovi proizvodnje
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječna prodajna cijena industrije Unije (EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Indeks (2007. = 100)
100
81
56
56
Jedinični trošak proizvodnje
4 003
3 408
2 900
2 773
Indeks (2007. = 100)
100
85
72
69
(110)
Prosječne jedinične cijene prodaje industrije Unije u uzorku prema nezavisnim kupcima na tržištu Unije smanjile su se za 44 % između 2007. i RIP-a, pri čemu je do najvećeg smanjenja došlo između 2008. i 2009. kada je prodaja pala za 25 postotnih bodova. Međutim, dio ovog smanjenja bio je posljedica pada jediničnog troška proizvodnje dotičnog proizvoda koji se smanjio za 31 % tijekom razmatranog razdoblja. Pad jediničnih troškova uglavnom je uzrokovan smanjenjem cijena sirovina. Ovo se smanjenje blago promijenilo zbog povećanja udjela fiksnih troškova po proizvedenoj jedinici zbog niske razine iskorištenosti kapaciteta.
(c) Zaposlenost, produktivnost i troškovi rada
2007.
2008.
2009.
RIP
Broj zaposlenika
1 044
1 007
947
885
Indeks
100
97
91
85
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
149
141
97
115
Indeks
100
94
65
77
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
47 686
48 062
47 131
49 972
Indeks
100
101
99
105
(111)
Zbog smanjenja aktivnosti industrije Unije, broj zaposlenika smanjio se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja.
(112)
Troškovi radnika po zaposleniku blago su se povećali za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. To se smatra prirodnim povećanjem i manje je od stope inflacije tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, treba napomenuti da troškovi rada ne čine značajan dio ukupnog troška proizvodnje šipaka od nehrđajućeg čelika.
(d) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
2007.
2008.
2009.
RIP
Profitabilnost prodaje EU-a (% neto prodaje)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Indeks
100
37
- 135
-83
Novčani tok (EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Indeks
100
30
-29
-7
Ulaganja (u tisućama eura)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Indeks (2007. = 100)
100
87
24
23
Povrat ulaganja
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Indeks (2007. = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanja u postocima prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost je značajno pala i dobit od više od 9 % 2007. pretvorila u gubitak od gotovo 8 % tijekom RIP-a. Najveći pad dobiti zabilježen je između 2008. i 2009., tj. za više od 16 postotnih bodova.
(114)
Neto novčani tok od istovjetnog proizvoda smanjio se za 107 % od 2007. do RIP-a.
(115)
Godišnje ulaganje u proizvodnju istovjetnog proizvoda smanjilo se za 77 % tijekom razmatranog razdoblja.
(116)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, slijedio je negativan trend profitabilnosti, smanjivši se za 134 postotna boda.
(117)
Nije bilo naznaka da je industrija zabilježila smanjenu mogućnost prikupljanja kapitala tijekom razmatranog razdoblja.
5.5. Zaključak o šteti
(118)
Tijekom razmatranog razdoblja su se gotovo svi pokazatelji štete koji se odnose na industriju Unije razvijali negativno.
(119)
Potrošnja Unije smanjila se za 36 %, obujam prodaje industrije Unije pao je za 36 %, a iskorištenost kapaciteta smanjila se za 42 %. Jedinične prodajne cijene proizvođačâ iz Unije u uzorku smanjile su se za 44 % na razinu ispod troškova. Slijedile su smanjenje cijene indijskog uvoza kako bi se zadržao određeni obujam prodaje i proizvodnje radi pokrivanja fiksnih troškova.
(120)
Profitabilnost je preokrenula dobit od 9,5 % 2007. u gubitak od gotovo 8 % tijekom RIP-a. Ulaganja, novčani tok i povrat ulaganja, također, su slijedili negativan trend, smanjivši se za 77 %, 107 % i 246 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.
(121)
Samo je jedan pokazatelj, tj. tržišni udio industrije Unije, ostao stabilan na razini od 81 %.
(122)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 8. stavka 5. Osnovne uredbe.
6. UZROČNOST
6.1. Uvod
(123)
U skladu s člankom 8. stavkom 5. i člankom 8. stavkom 6. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala je li subvencionirani uvoz iz Indije prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati znatnom. Ispitani su i drugi poznati čimbenici osim subvencioniranog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše subvencioniranom uvozu.
6.2. Učinak subvencioniranog uvoza
(124)
Smanjenje uvoznih cijena od 44 % tijekom razmatranog razdoblja, kao i visoke marže sniženja cijene utvrđene tijekom RIP-a, u rasponu od 16,7 % do 18,2 %, dogodilo se usporedno s pogoršanjem gospodarskog stanja industrije Unije.
(125)
S obzirom na razinu subvencioniranja izvoznikâ koji surađuju, niska razina cijena subvencioniranog uvoza koja je značajno snizila cijene industrije Unije i njihova prisutnost na tržištu Unije imale su značajnu ulogu u daljnjem pogoršanju negativnog kretanja prodajnih cijena na tržištu Unije. Materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije najjasnije se vidjeti u niskoj razini prodajnih cijena i velikim financijskim gubicima industrije.
(126)
Prosječne cijene uvoza iz Indije značajno su se smanjile, što je primoralo industriju Unije na sniženje cijena kako bi zadržala određeni promet, no po cijenama koje stvaraju gubitak kako bi se pokrili barem fiksni troškovi. Kao rezultat toga, financijsko stanje industrije Unije jako se pogoršalo od 2008.
(127)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da je subvencionirani uvoz iz Indije, koji je značajno snizio cijene industrije Unije tijekom RIP-a, imao odlučujuću ulogu u šteti koju je pretrpjela industrija Unije, što se odražava u njezinom slabom financijskom stanju te u pogoršanju gotovo svih pokazatelja štete.
6.3. Učinak ostalih čimbenika
(128)
Ostali čimbenici koji su ispitani u kontekstu uzročnosti su gospodarska kriza, razvoj potrošnje EU-a, trošak proizvodnje, uvoz iz ostalih trećih zemalja i realizacija izvoza industrije Unije u uzorku.
6.3.1. Gospodarska kriza, razvoj potrošnje EU-a i trošak proizvodnje
(129)
Gospodarski pad doprinio je smanjenju potrošnje i pritisku na cijene. Niska razina potražnje za određenim šipkama od nehrđajućeg čelika dovela je do smanjenja proizvodnje industrije Unije i djelomično doprinijela padu prodajnih cijena.
(130)
U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska subvencioniranog uvoza na cijene, industrija Unije mogla je imati poteškoće u suočavanju sa smanjenjem potrošnje i naknadnim povećanjem fiksnih troškova proizvodnje zbog niske iskorištenosti kapaciteta s kojima se suočila između 2007. i RIP-a. Međutim, subvencionirani uvoz pojačao je utjecaj gospodarskog pada i onemogućio prodaju po proizvodnoj cijeni ili iznad nje između 2009. i RIP-a.
(131)
Na temelju gore navedenog se čini da je smanjenje potražnje u EU-u povezano s gospodarskom krizom zabilježenom u sektoru doprinijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, smatra se da time nije prekinuta uzročno-posljedična veza utvrđena u odnosu na jeftini subvencionirani uvoz iz Indije.
6.3.2. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2007.
2008.
2009.
RIP
Uvoz iz ostalih trećih zemalja u tonama
27 089
23 242
12 837
14 036
Indeks
100
86
47
52
Tržišni udio iz ostalih trećih zemalja
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Indeks
100
95
80
81
Prosječna cijena uvoza
4 820
4 487
3 756
3 501
Indeks
100
93
78
73
(132)
Na temelju podataka Eurostata, obujam uvoza određenih šipaka od nehrđajućeg čelika u Uniju podrijetlom iz trećih zemalja na koje se ne odnosi ovaj ispitni postupak smanjio se za 48 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udio ostalih trećih zemalja smanjio se za 19 %.
(133)
Prosječne cijene tog uvoza bile su više od cijena indijskih proizvođača izvoznika pa i onih industrije Unije. Na temelju navedenog, privremeno se zaključuje da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3.3. Realizacija izvoza industrije Unije u uzorku
2007.
2008.
2009.
RIP
Izvozna prodaja u tonama
10 850
9 158
5 440
6 299
Indeks
100
84
50
58
Jedinična prodajna cijena u eurima
4 452
3 728
2 495
2 388
Indeks
100
84
56
54
(134)
Tijekom razmatranog razdoblja se obujam izvozne prodaje industrije Unije u uzorku smanjio za 42 %, a jedinična prodajna cijena za 46 %. Iako taj izvoz čini samo 6 % njezine ukupne prodaje tijekom RIP-a, ne može se isključiti da je taj rezultat imao negativan učinak na industriju Unije. Međutim, smatra se da, s obzirom na mali obujam izvoza, učinak ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i utvrđene štete.
6.4. Zaključak o uzročnosti
(135)
Ispitni postupak je pokazao da drugi poznati čimbenici, kao što su uvoz iz trećih zemalja, izvoz industrije Unije i smanjenje potrošnje, nisu bili odlučujući uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(136)
Vremensko poklapanje između, s jedne strane, subvencioniranog uvoza iz Indije i utvrđenog sniženja cijena te, s druge strane, pogoršanja stanja industrije Unije, dovodi do zaključka da je subvencionirani uvoz prouzročio materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije u smislu članka 8. stavka 5. Osnovne uredbe.
7. INTERES UNIJE
7.1. Opća razmatranja
(137)
U skladu s člankom 31. Osnovne uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom nalazu o štetnom subvencioniranju, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Razmotren je učinak mogućih mjera na sve stranke uključene u postupak i posljedice nepoduzimanja mjera.
7.2. Interes industrije Unije
(138)
Industrija Unije je pretrpjela štetu zbog subvencioniranog uvoza dotičnog proizvoda iz Indije. Također se podsjeća da je većina gospodarskih pokazatelja industrije Unije pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir prirodu štete (tj. značajne gubitke), daljnje značajno pogoršanje stanja industrije Unije čini se neizbježnim u slučaju izostanka mjera.
(139)
Očekuje se da će uvođenje mjera spriječiti daljnje poremećaje na tržištu i ponovno uspostaviti pošteno tržišno natjecanje.
(140)
Ako se mjere ne uvedu, cijene bi i dalje bile ispod razine troška, a dobit proizvođačâ iz Unije dodatno bi se pogoršala. Ovo bi bilo neodrživo u srednjoročnom ili dugoročnom razdoblju U pogledu nastalih gubitaka i visoke razine ulaganja u proizvodnju, može se očekivati da većina proizvođača iz Unije neće moći osigurati povrat ulaganja ako se mjere ne uvedu.
(141)
Osim toga, s obzirom na to da industriju Unije čine srednja i velika poduzeća koja se nalaze u cijeloj Uniji, uvođenje kompenzacijskih mjera pomoći će u zadržavanju razine zaposlenosti u tim područjima.
(142)
Privremeno se, stoga, zaključuje da bi uvođenje kompenzacijskih pristojba bilo u interesu industrije Unije.
7.3. Interes uvoznikâ
(143)
Svi uvoznici poznati Komisiji zamoljeni su da se jave i dostave osnovne informacije o svojim aktivnostima u vezi s dotičnim proizvodom. Četiri su uvoznika odgovorila na odabir uzoraka. Upitnici su poslani na sva četiri uvoznika, no samo je jedan uvoznik odgovorio. Posjet radi provjere u prostorijama tog uvoznika koji se nalazi u Njemačkoj predviđen je u kasnijoj fazi ispitnog postupka.
(144)
U slučaju uvođenja kompenzacijskih pristojba ne može se isključiti da bi se razina uvoza podrijetlom iz dotične zemlje mogla smanjiti, što bi utjecalo na gospodarsko stanje uvoznikâ. Međutim, učinak na uvoznike svakog povećanja cijena uvoza dotičnog proizvoda trebao bi samo vratiti tržišno natjecanje na tržište Unije i ne bi trebao spriječiti uvoznike da prodaju dotični proizvod. Osim toga, mali udio troškova dotičnog proizvoda u ukupnim troškovima krajnjih korisnika trebao bi olakšati uvoznicima prebacivanje povećanja cijene na njihove kupce. Na temelju toga, privremeno je zaključeno da uvođenje kompenzacijskih pristojba vjerojatno neće imati snažni negativni učinak na stanje uvoznikâ u Uniji.
7.4. Interes korisnikâ
(145)
Upitnici su poslani svim strankama koje su u pritužbi navedene kao korisnici. Nijedno od dvadeset dva trgovačka društva nije odgovorilo.
(146)
Podsjeća se da dotični proizvod ima široki raspon primjena, uključujući automobilsku industriju, proizvođače kućanskih aparata, medicinskih i laboratorijskih instrumenata itd. Međutim, u ovom postupku su korisnici intermedijarna trgovačka društva koja proizvode i dostavljaju elemente za gore navede svrhe. S obzirom na to, očekuje se da će ti korisnici moći prenijeti cjelokupno ili gotovo cijelo povećanje cijena proizašlo iz uvođenja kompenzacijskih pristojba na krajnje korisnike, imajući na umu da će za potonje učinak takvih mjera biti zanemariv.
(147)
Privremeno se, stoga, zaključuje da učinak na troškove korisnika proizašle iz uvođenja kompenzacijskih pristojba ne bi bio značajan.
7.5. Zaključak o interesu Unije
(148)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da nema uvjerljivih razloga za neuvođenje kompenzacijskih pristojba na uvoz određenih šipaka od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije.
8. PRIJEDLOG PRIVREMENIH KOMPENZACIJSKIH MJERA
8.1. Razina uklanjanja štete
(149)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu subvencioniranja, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene kompenzacijske mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje subvencionirani uvoz.
(150)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene marže subvencija i iznos pristojbe potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije, ne prelazeći utvrđenu maržu subvencije.
(151)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog subvencioniranja, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku subvencioniranog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se da se dobit koja bi se mogla ostvariti u izostanku subvencioniranog uvoza treba temeljiti na prosječnoj profitnoj marži prije oporezivanja proizvođačâ iz Unije u uzorku iz 2007. To je zadnja godina prije RIP-a kada je industrija Unije mogla ostvariti uobičajenu profitnu maržu. Smatra se, stoga, da se profitna marža od 9,5 % prometa treba smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog subvencioniranja.
(152)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrojem gore navedene profitne marže od 9,5 % i troška proizvodnje.
(153)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođačâ izvoznikâ koji su surađivali iz Indije, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena (vidjeti uvodnu izjavu 101.), s neštetnom cijenom proizvodâ koje je industrija Unija prodala na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.
8.2. Privremene mjere
(154)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 12. stavkom 1. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene kompenzacijske mjere na uvoz podrijetlom iz Indije na razini nižoj od marža subvencije i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(155)
Na temelju gore navedenoga, utvrđene su stope kompenzacijske pristojbe uspoređivanjem marža uklanjanja štete i marža subvencije. Stoga predložene stope kompenzacijske pristojbe iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Marža subvencije
Marža štete
Stopa privremene kompenzacijske pristojbe
Chandan Steel Ltd
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Sva ostala trgovačka društva
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Pojedinačne stope kompenzacijske pristojbe za svako trgovačko društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (nasuprot pristojbi na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvodâ podrijetlom iz Indije koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(157)
Svaki zahtjev kojim se traži primjena tih individualnih stopa kompenzacijskih pristojba (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog tijela) upućuje se bez odlaganja Komisiji (6) sa svim relevantnim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
9. OBJAVA
(158)
Gornji privremeni nalazi objavljuju se svim zainteresiranim strankama koje će se pozvati da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu. Njihovi će se komentari analizirati i uzeti u obzir, kada je opravdano, prije donošenja bilo kakvih konačnih odluka. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem kompenzacijskih pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih nalaza,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena kompenzacijska pristojba na uvoz šipaka i profila od nehrđajućeg čelika, hladno obrađenih ili hladno dovršenih bez daljnje obrade, osim šipaka i profila, kružnog presjeka, promjera 80 mm ili više, podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 i 7222 20 89.
2. Stopa privremene kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije carinjenja, za proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode trgovačka društva u nastavku iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Chandan Steel Ltd, Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai; Precision Metals, Mumbai;
3,3
B003
Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai,
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
4,3
B004
Trgovačka društva navedena u Prilogu
4,0
B005
Sva ostala trgovačka društva
4,3
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 30. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmeno saslušanje u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Na temelju članka 31. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009, dotične stranke mogu dati svoje primjedbe vezano za primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 4 mjeseca.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2010.