РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 287/2011 НА СЪВЕТА
от 21 март 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2,5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕИО) № 2737/90 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“). С Решение 90/480/ЕИО (3) Комисията прие гаранции, предоставени от двама основни износители, за продукта, предмет на мерките.
(2)
След оттеглянето на гаранциите от страна на двамата засегнати китайски износители, с Регламент (ЕО) № 2286/94 (4) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт.
(3)
С Регламент (ЕО) № 610/95 (5) Съветът измени Регламент (ЕИО) № 2737/90 и наложи окончателно мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид. След преразглеждане, което бе започнато съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-долу „предишното разследване за преразглеждане“), с Регламент (ЕО) № 771/98 на Съвета (6) тези мерки бяха удължени за срок от още пет години.
(4)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 2268/2004 (7) Съветът наложи антидъмпингово мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР.
(5)
С Регламент (ЕО) № 1275/2005 (8) Съветът измени определения обхват на продукта, така че да включва и волфрамов карбид, просто смесен с метален прах.
2. Искане за преразглеждане
(6)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока (9) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 30 септември 2009 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Европейската асоциация на металопроизводителите (Eurometaux) (наричана по-долу „заявителят“) от името на производители от Съюза, които съставляват съществен дял - в конкретния случай над 85 %, от общото производство на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид в Съюза.
(7)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и до повтаряне на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на процедура
(8)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 30 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (10) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), че открива процедура по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-долу „разглежданият период“).
4.2. Засегнати от разследването страни
(10)
Комисията уведоми официално за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, производителите в държавата аналог и представителите на КНР. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, и до онези, които заявиха своя интерес в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Отговори бяха получени от седем производители от Съюза, от един производител износител от КНР, от един производител износител от държавата аналог и от трима ползватели.
(13)
Нито един от вносителите не изпрати отговор във връзка с изготвянето на представителната извадка, не предостави информация на Комисията, нито заяви интереса си в хода на разследването. Тъй като само един производител износител от КНР се отзова, предоставяйки исканата информация, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, от една страна, и на интереса на Съюза, от друга страна. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., Санкт Петер, Австрия
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Гослар, Германия
-
Eurotungstène poudres S.A., Гренобъл, Франция
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Брунтал, Чешка република
-
Treibacher Industrie AG, Алтхофен, Австрия;
б)
държава аналог
-
Global Tungsten & Powders Corp., САЩ
в)
ползвател
-
Sandvik Hard Materials, Епинуз, Франция
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият продукт в рамките на настоящото преразглеждане е: волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР и класирани понастоящем в кодове по КН 2849 90 30 и ex 3824 30 00.
(16)
Волфрамовият карбид, волфрамовият карбид, просто смесен с метален прах, и сплавите на волфрамов карбид са съединения на въглерод и волфрам, получени чрез топлинна обработка (в първия случай - чрез насищане с въглерод, а в третия - чрез сплавяне). Тези продукти са междинни и се използват при производството на твърдосплавни елементи, като режещи инструменти и износоустойчиви елементи от цементиран карбид, на износоустойчиви покрития, за свредла на инструменти за нефтени сондажи и минни изкопи, както и за дюзи и режещи пластини за изтегляне и коване на метали.
(17)
При настоящото разследване бе потвърдено, че разглежданият продукт, произвеждан и продаван от производителя износител на Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите характеристики, както и на видовете употреба с продукта, произвеждан от производителите от Съюза и продаван на пазара на Съюза, или с продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог, като поради тази причина те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали в момента има дъмпинг и ако е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга. Следва да се припомни, че в контекста на разследването по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
Както бе обяснено по-горе, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка по отношение на производителите износители от КНР.
(20)
На етапа на събирането на информация с оглед изготвяне на представителна извадка се оказа, че делът на единствения съдействащ китайски производител износител съставлява по-малко от 5 % от общия обем на износа от КНР за Съюза. Китайските органи и другите заинтересовани страни бяха уведомени за възможността да се приложи член 18 от основния регламент поради ниската степен на съдействие от страна на производителите износители. Комисията не получи никакъв отговор във връзка с това съобщение.
(21)
По-късно по време на разследването обаче в своя отговор на въпросника съдействащият производител износител поправи грешката, допусната при декларирането на осъществените от него експортни продажби за Съюза, като завиши данните за обема на своя износ за Съюза. Същевременно обемите на разглеждания продукт, изнасян от КНР за Съюза, бяха допълнително подложени на анализ въз основа на данни от Евростат. Вследствие на това и след проверка на отговорите на въпросника бе установено, че обемът на износа на съдействащия производител износител е много голям (11). Въз основа на тези констатации се стигна до заключението, че нивото на съдействие е високо.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Държава аналог
(22)
Тъй като при предишните разследвания на нито един производител износител от КНР не бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(23)
В известието за започване на преразглеждане бе предвидено като подходяща държава аналог за целта на определянето на нормалната стойност за КНР да бъдат използвани САЩ. Заинтересованите страни бяха приканени да изразят становището си доколко този избор е подходящ. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните. САЩ бяха използвани като държава аналог и при първоначалното разследване, като не бе установено наличието на нови или променени обстоятелства, които да обосноват евентуална промяна, нито на Комисията беше съобщено за такива обстоятелства. Счетено бе, че САЩ са представителна държава като референтен пазар, по-специално с оглед на отвореността и конкурентоспособността на нейния вътрешен пазар. Освен това един производител от САЩ се съгласи да съдейства в рамките на настоящото преразглеждане.
(24)
Поради това САЩ бяха използвани като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.2. Нормална стойност
(25)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност бе определена на основата на проверената информация, получена от съдействащия американски производител в държавата аналог, т.е. на основата на реално платените или подлежащи на плащане цени на вътрешния пазар на САЩ за видовете на продукта, за които бе установено, че са били продавани при обичайни търговски условия.
(26)
В резултат на това нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена за продажби на вътрешния пазар за несвързани клиенти, осъществени от съдействащия производител в САЩ.
(27)
Най-напред бе определено дали осъществените от съдействащия американски производител общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти са представителни съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали те възлизат на 5 или повече процента от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнесен за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар, осъществени от съдействащия американски производител, бяха счетени за достатъчно представителни по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(28)
След това бе проучено дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За целта за сходния продукт, продаден на пазара на САЩ, бе определен делът на рентабилните продажби, осъществени на вътрешния пазар, на независими клиенти през РПП.
(29)
Тъй като обемът на рентабилните продажби на сходния продукт е представлявал по-малко от 80 % от общия обем на продажбите на сходния продукт, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби.
2.3. Експортна цена
(30)
Както бе обяснено по-горе, предвид факта, че делът на съдействащия производител износител съставлява над 90 % от общия обем на износа от КНР за Съюза, експортната цена бе проучена на основата на предоставените от този производител износител данни, т.е. надлежно коригираната реално платена или подлежаща на плащане цена на разглеждания продукт при продажбата му за износ за Съюза.
2.4. Сравнение
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид на разглеждания продукт на базата на цена франко завода, при същото равнище на търговия и същото равнище на данъчно облагане. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цената и сравнимостта на цената. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховка, банкови такси и опаковане. Освен това бе направена корекция от 5 % на експортната цена с цел отчитане на експортната такса, както и корекция на нормалната стойност с цел отчитане на данъка върху добавената стойност (ДДС).
2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен за всеки вид продукт на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП, възлизащ на над 80 %, т.е. на значително по-високо ниво, отколкото при последното разследване за преразглеждане (31 %). Точният дъмпингов марж не може да бъде разгласен поради съображения за поверителност. Изчисленията бяха направени на основата на данните, предоставени от един производител износител от КНР и един производител в държавата аналог. Разгласяването на дъмпинговия марж би позволило както на съдействащия производител износител от КНР, така и на производителя в държавата аналог да си направят изводи съответно за нормалната стойност и за експортната цена на другия, което би довело до явно нарушаване на правото на двете страни на поверителност на информацията.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Предварителна бележка
(33)
Включената в настоящия раздел информация е получена чрез анализ на данните, предоставени от съдействащия производител износител и от Евростат, както и на данните, посочени в искането за преразглеждане.
3.2. Свободен капацитет на китайските производители износители
(34)
Предоставените от съдействащия китайски производител износител данни за свободния капацитет бяха представени като стойности, завишени или намалени с 20 %, за да бъде спазена поверителността на информацията. Производственият капацитет на КНР през 2006 и 2007 г. е възлизал на около 21 000 тона, а през 2008 г. и РПП се е увеличил значително, достигайки около 35 000 тона, което представлява увеличение с над 80 % в рамките на разглеждания период. Може да се счита, че тези данни са по-скоро занижени, тъй като в искането за преразглеждане се посочва, че производственият капацитет възлиза на около 50 000 тона.
(35)
Освен това съдействащият производител износител отчете значително увеличение на капацитета през разглеждания период.
(36)
Въз основа на събраната по време на разследването информация бе установено, че общият производствен капацитет на Китай значително е надхвърлил действителното китайско производство (най-малко с 20 000 тона през 2008 г. и през РПП).
(37)
През РПП свободният капацитет на КНР е надвишавал шесткратно потреблението на Съюза (25 000 тона спрямо потребление на Съюза от 3 800 тона).
(38)
С оглед на горепосоченото е ясно, че при отсъствие на антидъмпингови мерки голяма част от наличния в КНР свободен капацитет би могъл да се използва за увеличаване на износа за Съюза.
(39)
Освен това представената по време на разследването информация сочи съществени нарушения на пазара на суровините, използвани за производството на разглеждания продукт. На първо място, за суровините са въведени квоти, предоставяни от китайските органи. На второ място, китайските органи ограничават достъпа до суровини посредством налагането на експортни такси и политики за намаление на ДДС, прилагани, както е посочено в съображение 31, и спрямо разглеждания продукт. Тези фактори представляват допълнителни елементи, които сочат, че в този случай е вероятно дъмпингът да продължи.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и експортни цени за трети държави
(40)
Предоставената от съдействащия износител информация за цените, която не може да бъде разгласена поради съображения за поверителност, сочи, че Съюзът със сигурност представлява интересен пазар за китайските производители износители. През разглеждания период цените, практикувани на пазарите на други трети държави, са били по-ниски (освен през 2007 г.) от цените, практикувани на пазара на Съюза (най-общо между 10 % и 20 % по-ниски в различните години през разглеждания период).
(41)
Поради тези причини може да се стигне до заключението, че що се отнася до цените, които могат да бъдат налагани, пазарът на ЕС определено представлява привлекателна алтернатива за китайските износители.
(42)
Въз основа на това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха имали стимул да насочат износа си към пазара на Съюза. Преобладаващите на пазара на Съюза по-високи цени биха позволили на тези производители износители да реализират по-големи маржове на печалба.
3.4. Заобикаляне на мерките
(43)
През 2005 г. обхватът на мерките бе разширен, така че в него да бъде включен допълнителен код по КН, тъй като бе установено, че китайските износители заобикалят мерките, като добавят към волфрамовия карбид на прах малки количества от друг метален прах (предимно кобалт) (12). Тази практика на заобикаляне на мерките, която бе потвърдена, е поредният елемент в подкрепа на заключението, че е вероятно дъмпингът да продължи. Тя е ясно доказателство за това, че европейският пазар е все така привлекателен за китайските производители износители, които - при отсъствието на антидъмпингови мерки - вероятно биха насочили по-големи количества волфрамов карбид към пазара на ЕС.
3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(44)
Направеният по-горе анализ показва, че вносът от КНР на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при много високи дъмпингови маржове. Като се имат предвид по-специално анализът на ценовите равнища на пазарите в ЕС и в други трети държави, както и наличният в КНР капацитет, може да се направи заключението, че, в случай че мерките бъдат премахнати, е вероятно дъмпингът да продължи.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Дефиниране на „промишлеността на Съюза“
(45)
На територията на Съюза сходният продукт се произвежда от седем дружества или групи от дружества.
(46)
Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителна бележка
(47)
Необходимо бе данните относно вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от КНР да бъдат представени чрез индексиране, за да се запази поверителността на информацията по силата на член 19 от основния регламент.
(48)
Що се отнася до обемите на вноса по код по TARIC 3824300010, поради включването на продукти, различни от разглеждания продукт, в данните за вноса, предоставени от Евростат на ниво код по КН (код по КН 3824 30 00), посоченият по-долу анализ бе направен въз основа на данните за вноса на ниво код по TARIC, допълнени с информация от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Данните по TARIC се считат за поверителни, тъй като предоставената в тях информация е толкова подробна, че позволява идентифициране на страните. Поради тази причина някои данни са представени като стойности в интервал.
(49)
Данните за промишлеността на Съюза са получени от отговорите на въпросника, предоставени от седемте производители от Съюза.
3. Потребление на пазара на Съюза
(50)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за вноса.
(51)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е намаляло с 62 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. През РПП потреблението е намаляло с 63 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 1
Потребление
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
+
общ обем на вноса
1 766
1 885
2 303
755
+
производство на ЕС, продадено на пазара на ЕС
8 281
8 334
7 981
3 024
=
потребление
10 047
10 218
10 284
3 779
Годишно увеличение
2 %
1 %
-63 %
4. Обем, пазарен дял и цени на дъмпинговия внос от Китайската народна република
(52)
Динамиката на обема, пазарните дялове и средните цени на дъмпинговия внос от КНР е посочена по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са представени въз основа на данни от Евростат.
Таблица 2
Внос от КНР
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от разглежданата държава (в тонове)
Над 700
Над 700
Над 400
Над 60
Индекс (2006 г. = 100)
100
104
60
11
Пазарен дял на вноса от разглежданата държава
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Цени на вноса от разглежданата държава (в евро на тон)
25 622
21 883
22 434
22 110
Индекс (2006 г. = 100)
100
85
88
86
(53)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от КНР е намалял с 89 % през разглеждания период и е достигнал ниво от около 80 тона през РПП. Пазарният му дял също е намалял от 7,1 % през 2006 г. на 2,1 % през РПП.
(54)
Това намаляване би могло да се обясни със значителното увеличение на вътрешното потребление в КНР през разглеждания период. Освен това изглежда, че китайските органи водят политика на опазване на ресурсите от волфрам на КНР чрез прилагането на система от експортни квоти и мита върху износа.
(55)
През разглеждания период цените на вноса от Китай са намалели с 14 %. Тази промяна е в съответствие с общата тенденция, наблюдавана и по отношение на цените на промишлеността на Съюза.
(56)
Сравнението също така показа, че вносът от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с над 10 % след приспадането на съществуващото антидъмпингово мито. Тези резултати съвпадат с резултатите, получени при последното разследване за преразглеждане (13).
5. Внос от други държави
(57)
Обемът на вноса от други държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са представени въз основа на данни от Евростат.
Таблица 3
Внос от други държави
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Внос от други държави (в тонове)
1 050
1 138
1 873
675
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
178
64
Пазарен дял на вноса от други държави
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Средна цена (в евро на тон)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
79
91
Пазарен дял на САЩ
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена (в евро на тон)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Пазарен дял на Южна Корея
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Средна цена (в евро на тон)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Вносът от трети държави е намалял с 36 % през разглеждания период. Той е следвал обща тенденция на пазара, предизвикана от свиването на потреблението (спад с 62 %), но не със същите темпове. Затова пазарният дял на този внос е нараснал от 10,5 % на 17,9 %. Въздействието на този внос обаче върху промишлеността на Съюза не може да се счита за отрицателно, както това е доказано в съображения 85-88 по-долу.
(59)
Следва да се отбележи, че през разглеждания период пазарният дял на Република Корея (наричана по-долу „Корея“) се е удвоил, като е достигнал 4,4 %. През разглеждания период средните цени на вноса от Корея са се понижили, въпреки че са продължили да бъдат по-високи от средната продажна цена на продажбите за износ на КНР.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(60)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, които оказват влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.1. Производство
(61)
Производството на промишлеността на Съюза първоначално се е увеличило с 5,8 % през 2007 г. и с 11,6 % през 2008 г. в сравнение с 2006 г., а след това рязко е намаляло през РПП - с 56 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 4
Общо производство на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Производство
10 094
10 679
11 268
4 861
Индекс (2006 г. = 100)
100
106
112
48
6.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(62)
Производственият капацитет се е увеличил с 10,8 % в периода между 2006 г. и РПП. Тъй като производството е намаляло, по-специално през РПП, в произтичащото използване на капацитета е отбелязано общо намаление от 57 % в периода между 2006 г. и РПП, като през РПП използването на капацитета е паднало до 39 %.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Производствен капацитет
11 110
11 610
12 230
12 310
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
110
111
Използване на капацитета
91 %
92 %
92 %
39 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
101
43
6.3. Складови наличности
(63)
Нивото на складовите наличности в края на периода, с които е разполагала промишлеността на Съюза, се е увеличило с 20 % през 2008 г. в сравнение с 2006 г., като впоследствие е намаляло с 26 % през РПП.
Таблица 6
Складови наличности
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Складови наличности в края на периода
1 714
1 808
2 054
1 514
Индекс (2006 г. = 100)
100
106
120
88
6.4. Обем на продажбите
(64)
Продажбите, осъществени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти, леко са се увеличили в периода между 2006 и 2008 г., като впоследствие са намалели с 61 % в периода между 2008 г. и РПП. Обемът на продажбите се е увеличил през 2007 и 2008 г., но през РПП рязко е намалял. Това развитие е в съответствие с общата тенденция към спад в потреблението на пазара на Съюза.
Таблица 7
Продажби на несвързани клиенти
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
5 594
5 630
5 874
2 292
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
105
41
6.5. Пазарен дял
(65)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен в периода между 2006 и 2008 г., като впоследствие се е увеличил с 4 процентни пункта между 2008 г. и РПП. Като цяло през разглеждания период е отбелязано увеличение от 5 процентни пункта.
Таблица 8
Пазарен дял на ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на ЕС
56 %
55 %
57 %
61 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
99
103
109
6.6. Растеж
(66)
Тъй като спадът в продажбите е бил малко по-бавен от спада в потреблението, промишлеността на Съюза е успяла донякъде да увеличи пазарния си дял.
6.7. Трудова заетост
(67)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 17 % в периода между 2006 г. и РПП. При заетостта се наблюдава спад и в периода от 2006 г. до 2008 г., когато производството леко се е увеличило, което свидетелства за положените от промишлеността на Съюза усилия за повишаване на производителността. През РПП обаче резкият спад в производството е довел до силно влошаване на състоянието на заетостта.
Таблица 9
Трудова заетост
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средно (разглеждан период)
Общо заети лица
674
667
653
557
Индекс (2006 г. = 100)
100
99
97
83
6.8. Производителност
(68)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като произведена продукция на заето лице годишно, се е повишила през 2007 и 2008 г. съответно със 7 % и 15 % в сравнение с 2006 г., като впоследствие е намаляла с 49 % в периода между 2008 г. и РПП.
Таблица 10
Производителност
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове годишно на заето лице)
15
16
17
9
Индекс (2006 г. = 100)
100
107
115
58
6.9. Продажни цени
(69)
През разглеждания период средната продажна цена франко завод на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза е следвала тенденция към намаление. Като цяло промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си с 15,4 % в периода между 2006 г. и РПП.
(70)
Както бе обяснено в съображения 55 и 56, цените на дъмпинговия внос от КНР са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при промишлеността на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. През РПП цените на продуктите, внасяни от КНР, са били с над 10 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 11
Единична цена на пазара на ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единични цени на продажбите на Съюза (в евро на тон)
31 030
29 995
29 072
26 241
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
94
85
6.10. Възнаграждения
(71)
В периода между 2006 г. и РПП средното възнаграждение на заето лице се е увеличило с 4,8 %.
Таблица 12
Разходи за труд
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на заето лице
53 614
54 613
56 564
56 221
Индекс (2006 г. = 100)
100
102
106
105
6.11. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(72)
В периода между 2006 и 2008 г. годишният поток от инвестиции, направени от промишлеността на Съюза в разглеждания продукт, е нараснал с 18 %. Инвестициите в периода между 2007 и 2008 г. са се увеличили със 103 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 65 % в сравнение с 2008 г.
(73)
Инвестициите са били насочени предимно в изграждането на нови съоръжения за производството на волфрамов материал от употребявани материали и скрап. Наложило се е инвестициите да бъдат намалени поради следните причини: i) намаляването на общото ниво на производство на пазара на Съюза; ii) нарушенията на условията на пазара на суровините (вж. съображение 39); iii) икономическата криза.
(74)
През РПП не са били направени значителни инвестиции. Това до голяма степен може да бъде обяснено с икономическата криза, започнала през 2008 г. и достигнала връхната си точка по време на РПП, когато достъпът до нови капитали е бил по-труден от всякога.
Таблица 13
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
18 403
10 711
21 756
7 568
Индекс (2006 г. = 100)
100
58
118
41
6.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(75)
Благодарение, от една страна, на действащите антидъмпингови мерки, а от друга страна, на усилията, положени от промишлеността на Съюза за разнообразяване на източниците на суровини, в периода между 2006 и 2008 г. промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа положителни стойности на рентабилност, независимо от факта, че през този период рентабилността ѝ като цяло е намаляла с 26 %. През РПП обаче промишлеността на Съюза е постигнала значително по-слаби резултати, което свидетелства за известна уязвимост в това отношение.
(76)
През целия разглеждан период възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията по отношение на рентабилността.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС на несвързани клиенти (в процент от нетните продажби)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Паричен поток
(77)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който отразява способността на промишлеността да самофинансира дейността си, се е запазила положителна през периода, предмет на разследването. Между 2006 г. и РПП обаче е бил отбелязан спад с около 35 %.
Таблица 15
Паричен поток
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
36 125
39 868
44 102
23 540
Индекс (2006 г. = 100)
100
110
122
65
6.14. Размер на дъмпинговия марж
(78)
През РПП дъмпингът от страна на КНР е продължил на ниво, което значително надвишава сегашното ниво на мерките. Освен това, като се имат предвид нарушенията на условията на пазара на суровините, свободният капацитет и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
6.15. Възстановяване от предишен дъмпинг
(79)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза до голяма степен е съумяла да се възстанови от такова въздействие благодарение на факта, че действащите антидъмпингови мерки са се оказали ефикасни. Икономическата криза обаче е прекратила този процес и е довела да задълбочаване на трудностите, пред които е изправена промишлеността на Съюза.
7. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(80)
Едновременно със свиването на потреблението в Съюза пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 7,1 на 2,1 % (вж. съображение 52). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от други трети държави. Както бе посочено в съображение 56 по-горе, на основата на изчисление, при което бе изключено антидъмпинговото мито, бе установено, че през РПП вносът от Китай е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 10,7 %. Следва да се припомни, че митническата ставка възлиза на 33 %. Следователно нивото на подбиване на цените свидетелства, от една страна, за ефикасността на действащите мита, а от друга страна - за необходимостта от запазване на мерките. В подкрепа на това заключение е и фактът, че констатираното подбиване на цените е на същото ниво, както при последното разследване за преразглеждане. Вследствие на това ценовото въздействие на дъмпинговия внос от КНР върху промишлеността на Съюза е останало непроменено и, при липсата на доказателства в подкрепа на противното, е вероятно то да продължи.
7.2. Въздействие на икономическата криза
(81)
Поради изключително неблагоприятните икономически условия, които са преобладавали през РПП в отрасъла, използващ волфрам - надолу по веригата - и по-специално в отрасъла на стоманата и цементираните карбиди, който съставлява по-голямата част от потреблението на волфрам в Съюза, промишлеността на Съюза е намалила драстично производството и продажбите на разглеждания продукт.
(82)
Преди кризата дружествата, заети в отрасъла надолу по веригата, са разполагали с големи складови наличности на волфрам, които не са били подновени през РПП, което допълнително е засегнало нивото на производство на промишлеността на Съюза.
(83)
Поради намаляването на производството и поради капиталоемкостта на промишлеността на Съюза, т.е. необходимостта да се произвеждат определени количества, за да се поддържат ниски постоянните разходи за единица продукция, рентабилността е била сериозно засегната.
(84)
Анализът обаче на промишлеността на Съюза преди кризата доказва ефикасността на действащите антидъмпингови мерки. Разследването показа, че най-големите производители от Съюза са осъществявали съществени инвестиции, за да избегнат нарушенията на условията на пазара на суровините, като същевременно са били конкурентоспособни на пазара, като са запазили своите стабилни позиции.
7.3. Внос от други държави
(85)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави е намалял с 36 % - от около 1 500 тона през 2006 г. на 675 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 10,5 % през 2006 г. на 17,9 % през РПП. Средната цена на вноса от тези държави е намаляла с 8,9 % в периода между 2006 г. и РПП, като основните държави вносителки са били Южна Корея и САЩ.
(86)
През разглеждания период пазарният дял на вноса от Южна Корея се е удвоил (от 2,2 % на 4,4 %). Наличната информация обаче сочи, че през РПП този внос е бил извършван на цени, малко по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (с 6,6 %), но по-високи (с 9,8 %) от цените на вноса с произход от КНР.
(87)
Пазарният дял на вноса от САЩ е намалял с 15,1 процентни пункта през разглеждания период (от 4,2 % до 3,6 %). Наличната информация сочи, че през РПП този внос е бил извършван на цени, по-високи от цените на промишлеността на Съюза и следователно - значително по-високи (с 31 %) от цените на вноса с произход от КНР.
(88)
В заключение, вносът от Южна Корея и САЩ - които са сред най-големите вносители на волфрамов карбид в ЕС - не е могъл да окаже отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза основно поради съответните равнища на цените (подобни или дори по-високи от цените на промишлеността на Съюза), а що се отнася до САЩ - и поради намаляващия пазарен дял.
8. Заключение
(89)
Поради съществуващите ефективни антидъмпингови мита промишлеността на Съюза е съумяла да се възстанови до известна степен от въздействието на предишния вредоносен дъмпинг.
(90)
Въпреки това не може да се направи заключението, че вече не съществува риск за състоянието на промишлеността на Съюза. Макар през първите години на разглеждания период да е постигнато подобрение по почти всички показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза - като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци - в хода на разследването също така бе установено, че през РПП всички показатели за вреда са се влошили.
(91)
Независимо от факта, че спадът в търсенето през РПП би могъл отчасти да се обясни с икономическата криза, при разследването внимателно бе анализирано въздействието на ниските дъмпингови цени на износа от КНР върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(92)
Както е посочено в съображение 52, обемът на вноса от КНР действително е намалял в периода между 2006 г. и РПП. Цените на този внос са намалели с 14 % през същия период, което, при анализ от гледна точка на разглеждания четиригодишен период, точно отразява развитието на цените на промишлеността на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че значителното намаление на цената на дъмпинговия внос от Китай е станало между 2006 и 2007 г. (с 15 %), т.е. доста преди икономическата криза, в периода, когато промишлеността на Съюза е била в процес на възстановяване. След това цените на дъмпинговия внос от КНР са се стабилизирали и изглежда, че свързаното с финансовата криза намаление е било ограничено. Моментът, в който е станало значителното намаление на цените от страна на китайските износители (преди кризата), би могъл да се разглежда като доказателство за въвеждането от тяхна страна на по-целенасочена и агресивна ценова стратегия за подбиване на цените на промишлеността на Съюза. На практика ценовата разлика между китайските експортни цени и цените на промишлеността на Съюза е достигнала съответно 27 % през 2007 г. и 22,8 % през 2008 г.
(93)
През 2008 г. експортните цени от Китай, са били с 22,8 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. През РПП разликата е намаляла до 15,7 %. Поради резкия спад в потреблението производителите от Съюза са били принудени да намалят цените си, за да могат да запазят пазарния си дял.
(94)
Както е посочено в съображение 57, обемът на вноса от други трети държави е намалял с 36 %, в съответствие със спада в потреблението. Въпреки увеличението на пазарния дял въздействието на този внос върху състоянието на промишлеността на Съюза не може да се счита за отрицателно, както това бе показано в съображение 88 по-горе.
(95)
Що се отнася до жизнеспособността на промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че събраните по време на разследването доказателства сочат, че при нормални пазарни условия промишлеността на Съюза е била конкурентоспособна спрямо вноса от трети държави, като дори когато цените на този внос са били по-ниски от цените на производителите от Съюза, разликата не е била толкова съществена, колкото спрямо цените на вноса от Китай, както това бе показано в съображения 85-88 по-горе.
(96)
Вследствие на подобреното състояние на промишлеността на Съюза през годините преди РПП, промишлеността е инвестирала в нови водещи технологии, за да може да произвежда разглеждания продукт от скрап и отчасти да заобиколи съществуващите нарушения на условията на пазара на суровините.
(97)
Като се имат предвид цялостното състояние на промишлеността на Съюза и вносът от КНР в периода от 2006 г. до РПП, както и положителното развитие на някои показатели, свързани с промишлеността на Съюза, в заключение се счита, че на промишлеността на Съюза не е нанесена съществена вреда през разглеждания период. Поради това беше проучено дали съществува вероятност за повтаряне на вредата, в случай че се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(98)
Както бе описано в съображения 89-97, въвеждането на антидъмпинговите мерки е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови от нанесената ѝ вреда, но само до известна степен. В действителност, когато изключително високите нива на потребление в Съюза, отчетени през по-голямата част от разглеждания период, са намалели значително през РПП, промишлеността на Съюза се е оказала в несигурна и уязвима ситуация, като все още е била изложена на вредоносния ефект от дъмпинговия внос от КНР.
(99)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от разглежданата държава бе подложен на оценка, за да се установи дали съществува вероятност от повтаряне на вредата.
2. Обем и цени на износа от Китай за трети държави
(100)
Констатирано бе, че експортните цени на китайските продажби за пазарите на други трети държави също са били по-ниски от експортните цени, практикувани при износ за ЕС (най-общо с 10-20 % по-ниски през различните години в рамките на разглеждания период, освен през 2007 г.). Продажбите за износ от Китай в държави извън ЕС са съставлявали значителни количества, достигащи до над 80 % от неговия общия обем на експортните продажби. Поради това бе счетено, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, китайските производители износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
3. Свободен капацитет на пазара на КНР
(101)
Както това е описано в съображения 34-42, събраните по време на разследването данни сочат, че КНР разполага със значителен свободен капацитет. Установени бяха явни доказателства, които позволяват да се направи заключението, че при отсъствието на антидъмпингови мерки голяма част от този свободен капацитет би могла да бъде използвана за увеличаване на износа за Съюза. Това се потвърждава по-специално от факта, че няма данни, че пазарите на трети държави или вътрешният пазар биха могли да поемат допълнително производство от КНР.
4. Заключение
(102)
От дълги години промишлеността на Съюза изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос от Китай и в момента все още се намира в несигурна икономическа ситуация.
(103)
Както бе показано по-горе, промишлеността на Съюза е съумяла да се възстанови от дъмпинговия внос, практикуван от страна на КНР, благодарение на действащите антидъмпингови мерки. През РПП обаче тя се е оказала в трудна икономическа ситуация, дължаща се основно на икономическата криза. В този контекст, в случай че промишлеността на Съюза бъде изложена на нарастващ по обем дъмпингов внос на ниски цени от страна на разглежданата държава, това вероятно би довело до допълнително влошаване на ситуацията по отношение на продажбите, пазарния дял и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и до последващо влошаване на нейното финансово състояние.
(104)
Освен това, както е посочено в съображение 56 по-горе, бе констатирано, че фактът, че продажните цени, практикувани от китайските производители, подбиват цените на промишлеността на Съюза средно с близо 11 %, явно свидетелства за вероятността в случай на отсъствие на мерки китайските производители износители да изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза на цени, значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
(105)
С оглед на направените по време на разследването констатации, а именно - за свободния капацитет в КНР, за нарушенията на условията на пазара на суровините, за потенциала на производителите износители в разглежданата държава да увеличат и/или да пренасочат своите обеми на износ към пазара на Съюза, за практикуваната от КНР ценова политика в други трети държави, както и за привлекателността на пазара на Съюза, който е по-доходен - евентуална отмяна на мерките вероятно би довела до повтаряне на вредата. Този път вредата би била дори още по-сериозна, като се има предвид настоящата икономическа криза.
E. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(106)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(107)
Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко необичайно отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(108)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на дъмпинга и повтаряне на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(109)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 89-97 по-горе, и в съответствие с доводите, произтичащи от анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 102-105, може да се приеме също така, че има вероятност от сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, в случай че се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече.
(110)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за промишлеността на Съюза, която в този случай би била в състояние да увеличи обема на своите продажби и, по всяка вероятност, своите продажни цени, като по този начин достигне необходимото ниво на възвръщаемост, което би ѝ позволило да продължи да инвестира в нови технологии за своите производствени съоръжения. За разлика от това прекратяването на мерките би преустановило възстановяването на промишлеността на Съюза, като сериозно би застрашило нейната жизнеспособност и в резултат на това би изложило на риск самото ѝ съществуване, като по този начин намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(111)
Един ползвател се отзова и предостави отговори на въпросника. Съдействащият ползвател заяви, че продължаването на мерките не би имало отрицателно въздействие върху конкуренцията на пазара на Съюза, а напротив, би позволило на промишлеността надолу по веригата да разполага с по-голям брой доставчици, конкуриращи се при пазарни цени.
(112)
Следва да се припомни също така, че при предишните разследвания бе установено, че налагането на мерките няма да окаже значително въздействие върху ползвателите (14). Независимо от съществуването на мерките вносителите/ползвателите в Съюза са били в състояние да продължат да ползват като източник за своите доставки, inter alia, КНР. Не бяха представени никакви данни за трудности при намиране на алтернативни източници. Поради това се стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки вероятно няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(113)
Може да се очаква продължаването на мерките да помогне на промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияе благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намали заплахата от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(114)
Освен това може да се очаква продължаването на мерките да бъде от полза за ползвателите/вносителите, като позволи запазването на голям брой доставчици на пазара на Съюза.
(115)
С оглед на гореизложения анализ се стига до заключението, че продължаването на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(116)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(117)
От гореизложеното следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид, класирани понастоящем в кодове по КН 2849 90 30 и ex 3824 30 00 (15) (код по TARIC 3824300010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на митото, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза, преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1, е 33 %.
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 21 март 2011 година.
32011R0287
L 078/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 287/2011
od 21. ožujka 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EEZ) br. 2737/90 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”). Komisija je Odlukom 90/480/EEZ (3) prihvatila obveze koje su u vezi s proizvodom koji podliježe mjerama ponudila dva glavna izvoznika.
(2)
Nakon povlačenja obveza dotičnih dvaju kineskih izvoznika, Komisija je Uredbom (EZ) br. 2286/94 (4) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz dotičnog proizvoda.
(3)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 610/95 (5) izmijenilo Uredbu (EEZ) br. 2737/90 i uvelo konačnu pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida. Nakon revizije pokrenute prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe („prethodna revizija ispitnog postupka”), te su mjere produljene za dodatnih pet godina Uredbom Vijeća (EZ) br. 771/98 (6).
(4)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2268/2004 (7) nakon revizije nakon isteka mjere uvelo antidampinšku pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(5)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1275/2005 (8) izmijenilo definiciju opsega proizvoda tako da ona uključuje i volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom.
2. Zahtjev za reviziju
(6)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (9) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 30. rujna 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnijelo Europsko udruženje za metale (Eurometaux) („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju veći od 85 %, ukupne proizvodnje volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida u Uniji.
(7)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.
3. Pokretanje postupka
(8)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 30. prosinca 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (10) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(9)
Ispitni postupak nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
4.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(10)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi, proizvođače u analognoj zemlji i predstavnike NRK-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(11)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša odobrena je rasprava.
(12)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Sedam proizvođača u Uniji, jedan proizvođač izvoznik u NRK-u, jedan proizvođač izvoznik u analognoj zemlji i tri korisnika dostavili su svoje odgovore.
(13)
Nijedan uvoznik nije odgovorio na odabir uzoraka niti je Komisiji dostavio bilo kakve podatke ili se javio tijekom ispitnog postupka. Budući da je samo jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a dostavio zatražene podatke, nije bilo potrebno odabrati uzorak.
(14)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Njemačka
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francuska
-
Global Tungsten & Powders spol. s.r.o, Bruntál, Češka
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Austrija
(b)
analogna zemlja
-
Global Tungsten & Powders Corp., SAD
(c)
korisnik
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francuska.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(15)
Dotični proizvod na koji se odnosi trenutačna revizija je volframov karbid, volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom i taljeni volframov karbid podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćen oznakama KN 2849 90 30 i ex 3824 30 00.
(16)
Volframov karbid, volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom i taljeni volframov karbid spojevi su ugljika i volframa koji nastaju toplinskom obradom (cementiranjem u slučaju prvog spoja, taljenjem u slučaju trećeg). Ti su proizvodi intermedijarni proizvodi koji se koriste kao ulazni materijali u proizvodnji komponenata od teških metala poput alata za rezanje i visokootpornih komponenata od cementiranog karbida, u premazima otpornima na abraziju, za alate za vađenje nafte i rudarske alate kao i za boje i vrške za razvlačenje i kovanje metala.
(17)
Trenutačni ispitni postupak potvrdio je da je dotični proizvod koji proizvode i Uniji prodaju proizvođači izvoznici u smislu svojih fizičkih i kemijskih svojstava i upotrebe jednak proizvodu koji proizvode i prodaju proizvođači u Uniji na tržištu Unije ili onome koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji te se stoga ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(18)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je trenutačno postojanje dampinga i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera mogao dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga. Podsjeća se da u okviru ispitnog postupka prema tom članku nije razmatran tretman tržišnog gospodarstva („MET”).
(19)
Kako je gore navedeno, nije bilo potrebno primijeniti odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u.
(20)
U fazi odabira uzoraka, činilo se da jedini kineski proizvođač izvoznik koji surađuje predstavlja manje od 5 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju. Kineska nadležna tijela i druge zainteresirane stranke obaviještene su o mogućnosti primjene članka 18. Osnovne uredbe zbog niske razine suradnje proizvođača izvoznika. Komisija nije zaprimila nikakav odgovor u vezi s tim priopćenjem.
(21)
Međutim, u daljnjem tijeku ispitnog postupka, proizvođač izvoznik koji surađuje u odgovoru na upitnik je ispravio pogrešku u izvješću o svojoj izvoznoj prodaji u Uniju i ispravio naviše obujam svog izvoza u Uniju. Istodobno, obujam izvoza dotičnog proizvoda u Uniju iz NRK-a dalje je analiziran na temelju brojčanih podataka Eurostata. Kao rezultat toga, a nakon provjere odgovora na upitnik, utvrđeno je da je obujam izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje vrlo visok (11). Na temelju tih nalaza zaključeno je da je razina suradnje bila visoka.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Analogna zemlja
(22)
Budući da nijednom proizvođaču izvozniku iz NRK-a nije bio odobren MET tijekom prethodnih ispitnih postupaka, uobičajena vrijednost za Kinu utvrđena je prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(23)
U obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je da se SAD koristi kao odgovarajuća analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK. Zainteresirane stranke pozvane su da komentiraju primjerenost tog izbora. U tom pogledu nisu primljeni nikakvi komentari ili prigovori od bilo koje zainteresirane stranke. SAD je korišten kao analogna zemlja i u početnom ispitnom postupku, a čini se da nisu nastale nove okolnosti koje bi opravdale promjenu analogne zemlje niti je Komisija obaviještena o takvim novim okolnostima. Smatralo se da je SAD reprezentativan kao referentno tržište, pogotovo u smislu otvorenosti i konkurentnosti američkog domaćeg tržišta. Osim toga, jedan je proizvođač iz SAD-a pristao na suradnju s trenutačnom revizijom.
(24)
Stoga je u svrhu ove revizije SAD korišten kao analogna zemlja tržišnog gospodarstva.
2.2. Uobičajena vrijednost
(25)
Prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju provjerenih podataka dobivenih od američkog proizvođača koji surađuje u analognoj zemlji, odnosno na temelju cijena koje su plaćene ili koje treba platiti na domaćem tržištu u SAD-u za vrste proizvoda za koje je utvrđeno da se prodaju u uobičajenom tijeku trgovine.
(26)
Kao rezultat toga, uobičajena vrijednost utvrđena je kao ponderirana prosječna domaća prodajna cijena za nepovezane kupce proizvođača koji surađuje u SAD-u.
(27)
Najprije je utvrđeno je li ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima američkog proizvođača koji surađuje bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, odnosno je li predstavljala najmanje 5 % ili više ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda izvezenog u Uniju. Domaća prodaja američkog proizvođača koji surađuje smatrala se dostatno reprezentativnom tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka.
(28)
Komisija je naknadno ispitala može li se smatrati da se domaća prodaja istovjetnog proizvoda obavlja u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za istovjetni proizvod prodan na američkom tržištu tijekom RRIP-a.
(29)
Budući da je obujam profitabilne prodaje istovjetnog proizvoda činio manje od 80 % ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje.
2.3. Izvozna cijena
(30)
Kako je gore objašnjeno, u pogledu činjenice da je proizvođač izvoznik koji surađuje predstavljao više od 90 % kineskog izvoza u Uniju, izvozna cijena ispitana je na temelju podataka koje je dostavio taj proizvođač izvoznik, odnosno odgovarajuće prilagođene stvarno plaćene cijene ili cijene koju treba platiti za dotični proizvod kad se prodaje radi izvoza u Uniju.
2.4. Usporedba
(31)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine i istoj razini oporezivanja. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prekooceanskog i domaćeg prijevoza tereta, osiguranja, bankovnih naknada i pakiranja. Nadalje, za izvozni porez izvršena je prilagodba izvozne cijene u iznosu od 5 % kao i prilagodba uobičajene vrijednosti za porez na dodanu vrijednost (PDV).
2.5. Dampinška marža
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je prema vrsti proizvoda na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom na istoj razini trgovine. Ova je usporedba ukazala na postojanje dampinga većeg od 80 % tijekom RRIP-a, što je značajno viša razina nego tijekom prethodne revizije ispitnog postupka (31 %). Točna razina dampinške marže ne može se otkriti zbog povjerljivosti. Izračun se temeljio na podacima koje je dostavio jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a i jedan proizvođač iz analogne zemlje. Objava dampinške marže omogućila bi proizvođaču izvozniku koji surađuje u NRK-u i proizvođaču u analognoj zemlji da jedan drugome snize uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu, što bi dovelo do očitog kršenja prava na povjerljivost obiju stranaka.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
3.1. Uvodna napomena
(33)
Podaci iz ovog odjeljka dobiveni su analizom podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, podataka Eurostata i podataka iz revizijskog zahtjeva.
3.2. Rezervni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika
(34)
Podaci o rezervnom kapacitetu koje je dostavio kineski proizvođač izvoznik izneseni su uvećani ili umanjeni za 20 % kako bi se poštovala povjerljivost. Proizvodni kapacitet u NRK iznosio je oko 21 000 tona 2006. i 2007. i značajno se povećao na oko 35 000 tona 2008. i tijekom RRIP-a, što je povećanje veće od 80 % tijekom razmatranog razdoblja. Ovi brojčani podaci mogu se smatrati konzervativnima s obzirom na to da je u revizijskom zahtjevu prijavljen proizvodni kapacitet u iznosu od otprilike 50 000 tona.
(35)
Uz to, proizvođač izvoznik koji surađuje prijavio je značajno povećanje kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja.
(36)
Na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka, ukupan kineski proizvodni kapacitet značajno je prelazio stvarnu kinesku proizvodnju (za više od 20 000 tona 2008. i tijekom RRIP-a).
(37)
NRK je tijekom RRIP-a imao rezervni kapacitet u iznosu šest puta većem od potrošnje u Uniji (25 000 tona u usporedbi s 3 800 tona potrošnje u Uniji).
(38)
S obzirom na gore navedeno, jasno je da se velik dio raspoloživog rezervnog kapaciteta u NRK-u mogao koristiti za povećanje izvoza u Uniju u izostanku antidampinških mjera.
(39)
Nadalje, podaci koji su dostavljeni tijekom ispitnog postupka ukazivali su na značajne poremećaje na tržištu sirovina koje se koriste za proizvodnju dotičnog proizvoda. Kao prvo, sirovine podliježu kvotama koje odobravaju kineska nadležna tijela. Kao drugo, kineska nadležna tijela ograničavaju pristup sirovinama uvođenjem izvoznih poreza i politike povrata PDV-a, što se primjenjuje i na dotični proizvod kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31. Ti čimbenici predstavljaju dodatne elemente koji upućuju na vjerojatnost nastavka dampinga u ovom predmetu.
3.3. Privlačnost tržišta Unije i cijene izvoza u treće zemlje
(40)
Podaci o cijenama koje je dostavio izvoznik koji surađuje, koji se također ne mogu otkriti zbog povjerljivosti, pokazuju da Unija predstavlja tržište vrlo zanimljivo kineskim proizvođačima izvoznicima. Tijekom razmatranog razdoblja cijene ostvarene na tržištima ostalih trećih zemalja bile su niže (osim 2007.) od onih koje su se naplaćivale Uniji (između 10 i 20 % niže tijekom više godina razmatranog razdoblja).
(41)
Na temelju toga može se zaključiti da je, u smislu cijena koje se mogu postići, europsko tržište kineskim izvoznicima privlačna alternativa.
(42)
S obzirom na to, stavljanje mjera izvan snage potaknulo bi kineske proizvođače izvoznika da usmjere svoj izvoz na tržište Unije. Više cijene koje prevladavaju na tržištu Unije omogućile bi kineskim proizvođačima izvoznicima ostvarivanje veće profitne marže.
3.4. Izbjegavanje mjera
(43)
Mjere su 2005. proširene na dodatni kod KN jer je utvrđeno da kineski izvoznici izbjegavaju mjere dodavanjem malih količina drugog metalnog praha (uglavnom kobalta) prahu volframovog karbida (12). Ta potvrđena praksa izbjegavanja mjera još je jedan element koji upućuje na zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga. To predstavlja jasne dokaze da je europsko tržište i dalje privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima koji bi vjerojatno usmjeravali velik obujam volframovog karbida u EU kad antidampinške mjere ne bi bile na snazi.
3.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(44)
Gornja analiza pokazuje da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama s visokim dampinškim maržama. Najviše s obzirom na analizu razina cijena na tržištima EU-a i ostalih trećih zemalja, kao i raspoložive kapacitete u NRK-u, može se zaključiti da je nastavak dampinga vjerojatan u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
D. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Definicija industrije Unije
(45)
Dotični proizvod u Uniji proizvodi sedam trgovačkih društava ili skupina trgovačkih društava.
(46)
Stoga se smatra da oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
2. Uvodna napomena
(47)
Podaci koji se odnose na uvoz dotičnog proizvoda u Uniju podrijetlom iz NRK-a morali su se indeksirati kako bi se očuvala povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.
(48)
Što se tiče obujma uvoza pod oznakom TARIC 3824300010, zbog uključivanja proizvoda koji nisu dotični proizvod u podatke o uvozu koji su dostupni na razini oznake KN iz Eurostata (oznaka KN 3824 30 00), obavljena je sljedeća analiza na temelju podataka o uvozu na razini oznake TARIC, dopunjenih informacijama iz podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. Podaci o oznakama TARIC smatraju se povjerljivima jer pružaju razinu detaljnosti koja omogućuje identifikaciju stranaka. Iz tog su razloga neki podaci objavljeni u rasponima.
(49)
Podaci industrije Unije dobiveni su iz odgovora na upitnik sedam proizvođača iz Unije.
3. Potrošnja na tržištu Unije
(50)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.
(51)
Između 2006. i RRIP-a, potrošnja u Uniji smanjila se za gotovo 62 %, pri čemu je do glavnog smanjenja došlo između 2008. i RRIP-a. Tijekom RRIP-a, potrošnja se smanjila za 63 % u usporedbi s 2008.
Tablica 1.
Potrošnja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
+ Ukupni uvoz
1 766
1 885
2 303
755
+ prodaja proizvodnje EU-a na tržištu EU-a
8 281
8 334
7 981
3 024
= Potrošnja
10 047
10 218
10 284
3 779
Godišnji porast
2 %
1 %
-63 %
4. Obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Narodne Republike Kine
(52)
Obujam, tržišni udjeli i prosječne cijene dampinškog uvoza iz NRK-a kretali su se kako je navedeno u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 2.
Cjelokupan uvoz iz NRK-a
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje (u tonama)
više od 700
više od 700
više od 400
više od 60
Indeks (2006. = 100)
100
104
60
11
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/tona)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indeks (2006. = 100)
100
85
88
86
(53)
Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a smanjio se za 89 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegao je razinu od oko 80 tona tijekom RRIP-a. Njegov je tržišni udio također pao s 7,1 % u 2006. na 2,1 % u RRIP-u.
(54)
Moguće objašnjenje tog pada je značajan porast domaće potrošnje u NRK-u tijekom razmatranog razdoblja. Usto, čini se da kineska nadležna tijela kroz sustav izvoznih kvota i carina teže politici očuvanja izvora volframa u NRK-u.
(55)
Cijene kineskog uvoza smanjile su se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Takav razvoj odražava opće kretanje koje je uočeno i u vezi s cijenama industrije Unije.
(56)
Usporedba je pokazala i da je uvoz iz NRK-a snižavao cijene industrije Unije za više od 10 % nakon odbijanja antidampinške pristojbe na snazi. Ti su rezultati jednaki onima iz prethodne revizije ispitnog postupka (13).
5. Uvoz iz ostalih zemalja
(57)
Obujam uvoza iz ostalih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 3.
Uvoz iz ostalih zemalja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Uvoz iz ostalih zemalja u tonama
1 050
1 138
1 873
675
Indeks (2006. = 100)
100
108
178
64
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Prosječna cijena (EUR/tona)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indeks (2006. = 100)
100
97
79
91
Tržišni udio SAD-a
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Prosječna cijena (EUR/tona)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Tržišni udio Južne Koreje
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Prosječna cijena (EUR/tona)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 36 % tijekom razmatranog razdoblja. Pratio je opće kretanje tržišta koje je pokrenulo smanjenje potrošnje (pad od 62 %), ali ne istom brzinom. Tako se tržišni udio tog uvoza povećao s 10,5 % na 17,9 %. Međutim, učinak tog uvoza na industriju Unije ne može se smatrati negativnim kako je pokazano niže u uvodnim izjavama 85. do 88.
(59)
Treba naglasiti da se tržišni udio Republike Koreje („Koreja”) udvostručio tijekom razmatranog razdoblja i dosegao 4,4 %. Prosječne korejske uvozne cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja, ali su i dalje stalno bile više od prosječne prodajne cijene kineske izvozne prodaje.
6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(60)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
6.1. Proizvodnja
(61)
Proizvodnja industrije Unije najprije se povećala za 5,8 % 2007. i 11,6 % 2008. u usporedbi s 2006., a zatim se tijekom RRIP-a naglo smanjila, za 56 % u usporedbi s 2008.
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja Unije
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
Proizvodnja
10 094
10 679
11 268
4 861
Indeks (2006. = 100)
100
106
112
48
6.2. Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(62)
Proizvodni kapacitet povećao se za 10,8 % između 2006. i RRIP-a. Budući da se smanjila proizvodnja, i to posebno tijekom RRIP-a, zabilježeno je opće smanjenje iskorištenosti kapaciteta od 57 % između 2006. i RRIP-a, pa je tijekom RRIP-a iskorištenost kapaciteta iznosila 39 %.
Tablica 5.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
Proizvodni kapacitet
11 110
11 610
12 230
12 310
Indeks (2006. = 100)
100
105
110
111
Iskorištenost kapaciteta
91 %
92 %
92 %
39 %
Indeks (2006. = 100)
100
101
101
43
6.3. Zalihe
(63)
Razina završnih zaliha industrije Unije povećala se 2008. za 20 % u usporedbi s 2006., a potom se smanjila za 26 % tijekom RRIP-a.
Tablica 6.
Zalihe
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
Završne zalihe
1 714
1 808
2 054
1 514
Indeks (2006. = 100)
100
106
120
88
6.4. Obujam prodaje
(64)
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima blago se povećala između 2006. i 2008. i zatim pala za 61 % između 2008. i RRIP-a. Obujam prodaje povećao se 2007. i 2008., ali je naglo pao tijekom RRIP-a. Taj razvoj u skladu je s općim silaznim kretanjem potrošnje na tržištu Unije.
Tablica 7.
Prodaja nepovezanim kupcima
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indeks (2006. = 100)
100
101
105
41
6.5. Tržišni udio
(65)
Tržišni udio koji je držala industrija Unije ostao je relativno stabilan između 2006. i 2008., ali se smanjio za četiri postotna boda između 2008. i RRIP-a. Ukupno je to bilo povećanje od 5 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 8.
Tržišni udio EU-a
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio EU-a
56 %
55 %
57 %
61 %
Indeks (2006. = 100)
100
99
103
109
6.6. Rast
(66)
Kako je smanjenje prodaje bilo nešto manje nego smanjenje potrošnje, industrija Unije uspjela je malo povećati svoj tržišni udio.
6.7. Zaposlenost
(67)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 17 % između 2006. i RRIP-a. Zaposlenost se smanjila i u razdoblju između 2006. i 2008. kad se proizvodnja blago povećala, u čemu se odražava napor industrije Unije da poveća svoju produktivnost. Međutim, naglo smanjenje proizvodnje tijekom RRIP-a dovelo je do velikog pada zaposlenosti.
Tablica 9.
Zaposlenost
2006.
2007.
2008.
RRIP
Prosjek (razmatrano razdoblje)
Ukupna zaposlenost
674
667
653
557
Indeks (2006. = 100)
100
99
97
83
6.8. Produktivnost
(68)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se 2007. za 7 % i 2008. za 15 % u usporedbi s 2006., a zatim se smanjila za 49 % između 2008. i RRIP-a.
Tablica 10.
Produktivnost
2006.
2007.
2008.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku po godini)
15
16
17
9
Indeks (2006. = 100)
100
107
115
58
6.9. Prodajne cijene
(69)
Prosječna prodajna cijena franko tvornica industrije Unije prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije pratila je silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Sveukupno, industrija Unije morala je smanjiti svoje cijene za 15,4 % između 2006. i RRIP-a.
(70)
Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 55. i 56., cijene dampinških uvoza iz NRK-a slijedile su kretanje slično onome industrije Unije, ali su stalno bile niže od cijena industrije Unije. Cijene iz NRK-a bile su tijekom RRIP-a više od 10 % niže od cijena industrije Unije.
Tablica 11.
Jedinična cijena na tržištu EU-a
2006.
2007.
2008.
RRIP
Jedinične cijene prodaje Unije (EUR/tona)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indeks (2006. = 100)
100
97
94
85
6.10. Plaće
(71)
Između 2006. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 4,8 %.
Tablica 12.
Trošak rada
2006.
2007.
2008.
RRIP
Godišnji trošak rada po zaposleniku (EUR)
53 614
54 613
56 564
56 221
Indeks (2006. = 100)
100
102
106
105
6.11. Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(72)
Između 2006. i 2008., godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije povećao se za 18 %. Između 2007. i 2008. ulaganja su se povećala za 103 %. Međutim, u usporedbi s 2008., tijekom RRIP-a ulaganja su se smanjila za 65 %.
(73)
Ulagalo se uglavnom u izgradnju novih pogona za proizvodnju materijala od volframa iz rabljenog materijala i otpada. Ulaganja se moralo smanjiti zbog: i. smanjenja opće razine proizvodnje na tržištu Unije, ii. poremećaja u vezi sa sirovinama (vidjeti uvodnu izjavu 39.), iii. gospodarske krize.
(74)
Tijekom RRIP-a nisu izvršena nikakva značajna ulaganja. To se većim dijelom može objasniti gospodarskom krizom koja je počela 2008. i dosegnula svoj maksimum tijekom RRIP-a kad je pristup novom kapitalu bio najteži.
Tablica 13.
Ulaganja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja (‚000 EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indeks (2006. = 100)
100
58
118
41
6.12. Profitabilnost i povrat ulaganja
(75)
Zahvaljujući dijelom antidampinškim mjerama na snazi, a dijelom naporima industrije Unije koja je koristila što više različitih izvora sirovina, između 2006. i 2008. industrija Unije je održavala pozitivnu razinu profitabilnosti, iako se profitabilnost tijekom tog razdoblja ukupno smanjila za 26 %. Međutim, tijekom RRIP-a industrija Unije postigla je manje povoljan rezultat i u tom pogledu pokazala određenu nestabilnost.
(76)
Povrat ulaganja („ROI”) općenito je pratio kretanje profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
Tablica 14.
Profitabilnost i povrat ulaganja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto dobit prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Novčani tok
(77)
Kretanje novčanog toka, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoju djelatnost, ostalo je pozitivno tijekom razdoblja ispitnog postupka. Međutim, između 2006. i RRIP-a, on se smanjio za otprilike 35 %.
Tablica 15.
Novčani tok
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok (‚000 EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indeks (2006. = 100)
100
110
122
65
6.14. Visina dampinške marže
(78)
Damping iz NRK-a nastavio se tijekom RRIP-a na značajno većoj razini od trenutačne razine mjera. Nadalje, s obzirom na poremećaje u vezi sa sirovinama, rezervni kapacitet i cijene uvoza iz NRK-a učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
6.15. Oporavak od prethodnog dampinga
(79)
Analizirano je je li se industrija Unije oporavila od učinaka prethodnog dampinga. Zaključeno je da se u većoj mjeri uspjela oporaviti s obzirom na to da su se antidampinške mjere na snazi pokazale učinkovitima. Međutim, gospodarska je kriza zaustavila taj proces i povećala poteškoće industrije Unije.
7. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
7.1. Učinak dampinškog uvoza
(80)
Usporedno sa smanjenjem potrošnje u Uniji, tržišni udio kineskog uvoza smanjio se s 7,1 % na 2,1 % (vidjeti uvodnu izjavu 52.). Dostupni podaci pokazuju da su cijene tog uvoza bile niže od cijena industrije Unije, kao i od cijena uvoza podrijetlom iz trećih zemalja. Kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 56., prema izračunu iz kojeg je isključena antidampinška pristojba, kineski je uvoz tijekom RRIP-a snizio cijene industrije Unije za 10,7 %. Podsjeća se da stopa pristojbe iznosi 33 %. Posljedično, razina sniženja cijena pokazuje u jednu ruku učinkovitost mjera na snazi, a u drugu ruku potrebu za nastavkom tih mjera. Taj zaključak podupire činjenica da je utvrđena razina sniženja cijena jednaka onoj iz prethodne revizije ispitnog postupka. Stoga je učinak cijene dampinškog uvoza iz NRK-a na industriju Unije nepromijenjen i, u nedostatku dokaza koji bi upućivali na suprotno, vjerojatno je da će se nastaviti.
7.2. Utjecaj gospodarske krize
(81)
Zbog izrazito negativnih gospodarskih uvjeta tijekom RRIP-a u sektoru volframa na kraju proizvodnog lanca, a posebno u sektoru čelikovih i cementiranih karbida koji predstavlja veći dio potrošnje volframa u Uniji, industrija Unije drastično je smanjila proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda.
(82)
Prije krize, trgovačka društva koja posluju u sektoru na kraju proizvodnog lanca imale su velike zalihe volframa koje se nisu povećale tijekom RRIP-a, što je dodatno utjecalo na razinu proizvodnje industrije Unije.
(83)
Budući da se proizvodnja smanjila, a industrija Unije je kapitalno intenzivna zbog čega je nužno da održava određeni obujam proizvodnje kako bi održala što niži fiksni trošak po proizvodnoj jedinici, profitabilnost je ozbiljno ugrožena.
(84)
Međutim, analiza industrije Unije prije krize dokazuje učinkovitost antidampinških mjera na snazi. Ispitni postupak je pokazao da su najveći proizvođači iz Unije izvršili važna ulaganja kako bi izbjegli poremećaje u vezi sa sirovinama, a u isto su vrijeme mogli konkurirati na tržištu i zadržati povoljan položaj.
7.3. Uvoz iz ostalih zemalja
(85)
Procjenjuje se da se obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio za 36 % s oko 1 500 tona 2006. na oko 675 tona u RRIP-u. Tržišni udio iz ostalih zemalja povećan je s 10,5 % 2006. na 17,9 % u RRIP-u. Njihova prosječna uvozna cijena smanjila se za 8,9 % tijekom 2006. i RRIP-a. Glavne zemlje uvoznice bile su Južna Koreja i SAD.
(86)
Tržišni udio uvoza iz Južne Koreje udvostručio se tijekom razmatranog razdoblja (s 2,2 % na 4,4 %). Međutim, raspoloživi podaci ukazuju na to da je tijekom RRIP-a taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile neznatno niže od onih industrije Unije (6,6 %), ali više (9,8 %) od cijena uvoza podrijetlom iz NRK-a.
(87)
Tržišni udio uvoza iz SAD-a smanjio se za 15,1 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja (s 4,2 % na 3,6 %). Raspoloživi podaci ukazuju na to da je tijekom RRIP-a taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile više od onih industrije Unije i stoga također značajno više (31 %) od cijena uvoza podrijetlom iz NRK-a.
(88)
Zaključno, Južna Koreja i SAD koji su među glavnim uvoznicima volframovog karbida u EU nisu uvozom mogli negativno utjecati na situaciju industrije Unije najviše zbog razina njihovih cijena (sličnih ili čak viših od cijena industrije Unije), a u slučaju SAD-a i zbog sve manjeg tržišnog udjela.
8. Zaključak
(89)
Zahvaljujući učinkovitosti antidampinških pristojba na snazi, industrija Unije uspjela se djelomično oporaviti od učinaka prethodnog štetnog dampinga.
(90)
Ipak, ne može se zaključiti da je stanje industrije Unije sigurno. Iako su se gotovo svi pokazatelji štete u vezi s financijskim rezultatom proizvođača iz Unije - poput profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka - poboljšali tijekom prvih godina razmatranog razdoblja, ispitni je postupak pokazao da su se svi pokazatelji štete tijekom RRIP-a pogoršali.
(91)
Neovisno o činjenici da se smanjenje potražnje tijekom RRIP-a može djelomično pripisati gospodarskoj krizi, ispitni je postupak pomno ispitao učinak jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a na stanje industrije Unije.
(92)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., obujam uvoza iz NRK-a zaista se smanjio između 2006. i RRIP-a. Cijene tog uvoza smanjile su se za 14 % tijekom tog istog razdoblja, što, kad se analizira s obzirom na četverogodišnje razdoblje, odražava razvoj cijena industrije Unije. Treba napomenuti, ipak, da se značajan pad u cijeni kineskog dampinškog uvoza dogodio između 2006. i 2007. (za 15 %), tj. znatno prije gospodarske krize u razdoblju oporavka industrije Unije. Cijene dampinškog uvoza iz NRK-a od tada su se stabilizirale i čini se da je njihovo smanjenje povezano s financijskom krizom ograničeno. Trenutak značajnog smanjenja cijena kineskih izvoznika (prije krize) mogao bi ukazivati na to da su osmislili jaku i usredotočenu strategiju kojom bi smanjili cijene industrije Unije. Razlika u cijenama između kineskog izvoza i izvoza industrije Unije iznosila je 27 % 2007. i 22,8 % 2008.
(93)
Izvozne cijene iz Kine su 2008. bile 22,8 % niže od cijena industrije Unije. Tijekom RRIP-a, ta se razlika smanjila na 15,7 %. Zbog velikog smanjenja potrošnje, proizvođači iz Unije morali su smanjiti svoje cijene kako bi zadržali tržišni udio.
(94)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 57., obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 36 % u skladu sa smanjenjem potrošnje. Unatoč povećanju tržišnog udjela, učinak tog uvoza na stanje u industriji Unije ne može se smatrati negativnim, kako je prikazano u gornjoj uvodnoj izjavi 88.
(95)
U pogledu održivosti industrije Unije, treba napomenuti da su dokazi prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali da je industrija Unije prema uobičajenim tržišnim uvjetima mogla konkurirati uvozu iz trećih zemalja, a čak i kad su cijene bile niže od cijena proizvođača iz Unije, ta razlika nije bila značajna kao razlika u odnosu na cijene iz Kine, kako je navedeno gore u uvodnim izjavama 85. do 88.
(96)
Zahvaljujući poboljšanju stanja industrije Unije tijekom godina koje su prethodile RRIP-u, industrija je uložila u naprednu tehnologiju za proizvodnju dotičnog proizvoda od otpada, čime je djelomično zaobišla poremećaje u vezi sa sirovinama.
(97)
Uzimajući u obzir cjelokupno stanje industrije Unije i uvoz iz NRK-a u razdoblju između 2006. i RRIP-a, zaključno, s obzirom na pozitivan razvoj nekih pokazatelja koji se odnose na industriju Unije, smatra se da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je ispitano bi li došlo do ponavljanja štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
E. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(98)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 89. do 97., uvođenje antidampinških mjera omogućilo je industriji Unije oporavak od pretrpljene štete, no samo u određenoj mjeri. Zaista, kada su se iznimne razine potrošnje u Uniji koje su bile prisutne tijekom većeg dijela razmatranog razdoblja značajno smanjile tijekom RRIP-a, industrija Unije našla se u osjetljivom i ranjivom položaju i još je uvijek izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz NRK-a.
(99)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe procijenjen je uvoz iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost nastavka štete.
2. Obujam i cijene kineskog izvoza u treće zemlje
(100)
Utvrđeno je da su cijene kineskog izvoza na tržištima ostalih trećih zemalja također niže od onih koje su se naplaćivale Europskoj uniji (između 10 i 20 % niže tijekom različitih godina razmatranog razdoblja, osim 2007.). Količina prodaje kineskog izvođača zemljama koje nisu članice EU-a bila je značajna i predstavljala je više od 80 % ukupnog izvoza tog izvoznika. Stoga se smatralo da će, ako mjere isteknu, kineski proizvođači izvoznici na taj način dobiti poticaj za preusmjeravanje značajne količine izvoza iz ostalih trećih zemalja na privlačnije tržište Unije.
3. Rezervni kapacitet na tržištu NRK-a
(101)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. do 42., podaci prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali su da je u NRK-u dostupan značajan rezervni kapacitet. Uočeni su jasni pokazatelji koji navode na zaključak da bi se, u nedostatku antidampinških mjera, veliki dio ovog rezervnog kapaciteta mogao iskoristiti za povećanje izvoza u Uniju. To se posebno potvrđuje jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili kinesko domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju iz NRK-a.
4. Zaključak
(102)
Industrija Unije trpi štetu učinaka kineskog dampinškog uvoza već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.
(103)
Kako je prethodno navedeno, industrija Unije uspjela se oporaviti od kineske dampinške prakse zahvaljujući antidampinškim mjerama na snazi. Međutim, tijekom RRIP-a našla se u teškoj gospodarskoj situaciji uglavnom zbog gospodarske krize. U tom smislu, bude li industrija Unije izložena povećanom obujmu dampinškog uvoza iz dotične zemlje po niskim cijenama, to će dovesti do daljnjeg opadanja njezine prodaje, tržišnog udjela i prodajnih cijena, kao i daljnjeg pogoršanja financijskog položaja.
(104)
Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 56., također je utvrđeno da činjenica da su prodajne cijene kineskih proizvođača snizile cijene industrije Unije u prosjeku za 11 % ukazuje na to da bi u odsutnosti mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno izvozili dotični proizvod na tržište Unije po cijenama znatno nižim od cijena industrije Unije.
(105)
U pogledu nalaza dobivenih tijekom ispitnog postupka, a posebno rezervnog kapaciteta u NRK-u, poremećaja na tržištu sirovina, mogućnosti proizvođača izvoznika iz dotične zemlje da skupe i/ili preusmjere svoj obujam izvoza na tržište Unije, ponašanja kineskih izvoznika u vezi s određivanjem cijena u ostalim trećim zemljama i privlačnosti unosnijeg tržišta Unije, bilo kakvo stavljanje mjera izvan snage dovelo bi do vjerojatnog nastavka štete. On bi bio još ozbiljniji uzme li se u obzir trenutačna gospodarska kriza.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(106)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(107)
Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.
(108)
Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(109)
U pogledu zaključaka vezanih uz položaj industrije Unije kako je navedeno u uvodnim izjavama 89. do 97., i u skladu s argumentima koji se odnose na analizu vjerojatnosti nastavka štete kako je navedeno u uvodnim izjavama 102. do 105., također se može smatrati da bi industrija Unije vjerojatno doživjela ozbiljno pogoršanje financijskog položaja u slučaju isteka antidampinških pristojba.
(110)
Smatra se da bi nastavak uvođenja mjera koristio industriji Unije koja bi u tom slučaju mogla povećati obujam prodaje i, vrlo vjerojatno, prodajne cijene i time stvoriti potrebnu razinu prihoda koja bi joj omogućila nastavak ulaganja u nove tehnologije za njezina proizvodna postrojenja. U suprotnom bi prekid mjera zaustavio oporavak industrije Unije, značajno narušavajući njezinu održivost, što bi dovelo u pitanje i samo njezino postojanje te na taj način smanjilo ponudu i konkurentnost na tržištu.
3. Interes uvoznikâ/korisnikâ
(111)
Javio se jedan korisnik i dostavio odgovor na upitnik. Taj je korisnik koji surađuje tvrdio da nastavak mjera ne bi imao negativan učinak na konkurenciju na tržištu Unije, već da bi, upravno suprotno, omogućio industriji na kraju proizvodnog lanca veći raspon dobavljača koji bi se natjecali po tržišnim cijenama.
(112)
Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan za korisnike (14). Usprkos postojanju mjera, uvoznici/korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, između ostalog, iz NRK-a. Osim toga, nisu dane nikakve naznake o poteškoćama koje imaju u pronalaženju ostalih izvora. Stoga se zaključuje da nije vjerojatno da će zadržavanje antidampinških mjera imati ozbiljan učinak na uvoznike/korisnike u Uniji.
4. Zaključak
(113)
Može se očekivati da će učinci nastavka mjera pomoći industriji Unije, uz posljedične pozitivne učinke na uvjete tržišnog natjecanja na tržištu Unije i smanjenje opasnosti od zatvaranja i smanjenja broja zaposlenih.
(114)
Dodatno se može očekivati da će nastavak mjera donijeti koristi korisnicima/uvoznicima održavajući širi raspon dobavljača na tržištu Unije.
(115)
Uzimajući u obzir gore navedenu analizu, zaključuje se da nastavak mjera nije protivan interesu Unije.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(116)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(117)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz NRK-a trebaju zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od pristojba ad valorem,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 2849 90 30 i ex 3824 30 00 (15) (oznaka TARIC 3824300010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 33 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2011.