РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 165/2010 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1881/2006 за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните по отношение на афлатоксините
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на общностни процедури относно замърсителите в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (2) се установяват максимално допустимите количества на афлатоксин B1 и на общото замърсяване с афлатоксини (афлатоксин B1 + G1 + B2 + G2) в редица хранителни продукти.
(2)
Необходимо е да се изменят максимално допустимите количества на афлатоксините в някои храни, за да се вземат предвид развитието на Codex Alimentarius и новата информация, която се съдържа в неотдавна обявени научни становища.
(3)
Codex Alimentarius установява равнище от 15 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми и шам фъстък, предназначени за последваща обработка, и равнище от 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък за непосредствена консумация (3).
(4)
Научният комитет за замърсителите в хранителната верига (Комитет CONTAM) на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие на 25 януари 2007 г. становище за потенциалното увеличаване на риска за здравето на потребителите, породено от възможното увеличаване на съществуващите максимално допустими количества за афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък и в техните производни продукти (4). Комитетът CONTAM стигна до заключението, че промяната в максимално допустимите количества за общото замърсяване с афлатоксини от 4 до 8 или 10 μg/kg в бадеми, лешници и шам фъстък би имало незначително отражение върху оценките за експозицията чрез храната, за риска от рак и за изчислените граници на експозиция (ГЕ). Комитетът заключи също така, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо, тъй като афлатоксините са генотоксични и канцерогенни. Данните сочат, че общата експозиция на приемани с храната афлатоксини може да бъде намалена, като се ограничи броят на силно замърсените храни, които достигат до пазара, чрез по-ефикасно правоприлагане и намаляване на експозицията от хранителни източници, различни от бадеми, лешници и шам фъстък.
(5)
На 16 юни 2009 г. Комитетът CONTAM прие становище относно въздействието върху общественото здраве на увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък (5). Комитетът стигна до заключението, че въз основа на наличната през 2007 г. информация, увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък, включително за бразилски орехи, няма да има неблагоприятни последици за общественото здраве. Като се имат предвид продължаващите понастоящем дискусии в комисията Codex Alimentarius по отношение на максимално допустимите количества на афлатоксини в бразилските орехи, целесъобразно е да се изравнят максимално допустимите количества за афлатоксини в бразилските орехи с определените от Codex количества за бадеми, лешници и шам фъстък.
(6)
Codex Alimentarius установи единствено общи максимално допустими количества за замърсяване с афлатоксини. Съответното максимално допустимо количество афлатоксин B1 бе определено чрез справка в използваната от ЕОБХ за оценка на експозицията база данни за наличие на афлатоксини в храната.
(7)
В становището на ЕОБХ относно афлатоксините се отбелязва, че маслодайните семена и техните производни продукти имат значителен принос за експозицията на афлатоксини на човека. Комитетът заключи, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо. Освен това от нотификациите, предавани чрез системата за бързо предупреждение за храните и фуражите (RASFF), е постъпила информация за високи равнища на афлатоксини в маслодайни семена като слънчогледови семена, семена от пъпеш и др. Във връзка с това се предлага да се определят максимално допустими количества за афлатоксини в маслодайни семена, различни от фъстъци, подобно на съществуващите максимално допустими количества за фъстъци. Тъй като обаче афлатоксините почти напълно се отстраняват при процеса на производство на рафинирани растителни масла, целесъобразно е да се предвиди изключение за маслодайните семена, в това число фъстъците, предназначени за смилане за рафинирано растително масло, и за рафинираното растително масло.
(8)
Беше установено максимално допустимо количество от 2 μg/kg за афлатоксин B1 и 4 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини за всички зърнени култури и всички техни производни продукти с изключение на царевица, предназначена за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека, за която е било определено максимално допустимо количество от 5 μg/kg за афлатоксин B1 и 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини. Неолющеният ориз по правило съдържа афлатоксини малко над максимално допустимите количества. След лющенето - процес, при който люспите се отстраняват, количеството на афлатоксините в белия олющен ориз е по-малко от максимално допустимите количества. Поради това е целесъобразно към ориза да се приложи същият подход, както онзи, който понастоящем се прилага по отношение на царевицата и да се определи по-високо максимално допустимо количество на афлатоксин B1 и по-високо равнище на общо замърсяване с афлатоксини за ориз, който е предназначен за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека или употреба като съставка в храни.
(9)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от черупчестите плодове. Според получени неотдавна научни данни обаче част от замърсяването с афлатоксин може да бъде локализирано в черупката на бразилските орехи. Поради това е целесъобразно да се измени бележката под линия в приложението, в която се определя процедурата, която трябва да бъде следвана при анализ на цели черупчести плодове, за да бъде взета под внимание тази скорошна научна информация.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 1881/2006 се изменя, както следва:
1.
Член 4 се заменя със следното:
„Член 4
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, черупчестите плодове, сушените плодове, ориза и царевицата
Фъстъци, други маслодайни семена, черупчести плодове, сушени плодове, ориз и царевица, които не са съобразени със съответните максимално допустими количества афлатоксини, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, могат да бъдат пускани на пазара, при условие че посочените храни:
а)
не са предназначени за пряка консумация от човека или за употреба като съставка в храни;
б)
отговарят на изискванията за съответните максимално допустими количества, посочени в точки 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 и 2.1.12 от приложението;
в)
са подложени на обработка, включваща сортиране или друга механична обработка, като след тази обработка максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, не са надвишени и в резултат от тази обработка не се получават други вредни остатъци;
г)
са етикетирани по начин, който ясно показва тяхната употреба и носят обозначението „преди консумация от човека или употреба като съставка в храни продуктът подлежи на сортиране или на друга механична обработка, с цел намаляване на замърсяването с афлатоксини“. Обозначението трябва да бъде нанесено на етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н. или в оригиналния съпровождащ документ. Идентификационният код на пратката/партидата трябва да бъде незаличимо нанесен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от партидата и в оригиналния съпровождащ документ.“
2.
Член 5 се заменя със следното:
„Член 5
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, техните производни продукти и за зърнените храни
На етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н., както и в оригиналния съпровождащ документ, трябва да е ясно обозначена предвидената употреба. Съпровождащият документ трябва да бъде ясно свързан с пратката чрез посочване на идентификационния код на пратката, който е поставен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от пратката. Освен това стопанската дейност на получателя на пратката, вписан в съпровождащия документ, трябва да бъде съвместима с предвидената употреба.
При липса на ясно обозначение, че предвидената им употреба не е за консумация от човека, максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5 и 2.1.11 от приложението, се прилагат към всички фъстъци, други маслодайни семена и техните производни продукти и към зърнените храни, пуснати на пазара.
По отношение на направеното изключение за фъстъци и други маслодайни семена, предназначени за смилане и прилагането на максимално допустимите количества, посочени в точка 2.1.1 от приложението, изключението се отнася само за пратки, на чийто етикет ясно е отбелязана употребата, за която са предвидени, и на които е указано „продукт, предназначен за смилане за производство на рафинирано растително масло“. Обозначението се поставя на етикета на всеки отделен пакет, кутия и т.н., както и в придружаващ/ите документ/и. Крайното местоназначение трябва да бъде предприятието за смилане.“
3.
Приложението се изменя, както следва:
а)
подраздел 2.1 (Афлатоксини) се заменя с текста в приложението към настоящия регламент;
б)
бележка под линия 5 се заменя със следното:
„(5)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от фъстъците и черупчестите плодове. Ако се анализират цели фъстъци и черупчести плодове, при изчисляването на съдържанието на афлатоксини се приема, че цялото количество от тях се намира в годната за консумация част, като се прави изключение само за бразилските орехи.“;
в)
добавят се следните бележки под линия:
„(40)
Маслодайни семена, попадащи под кодове по КН 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 и техни производни продукти под код КН 1208; семената от пъпеш попадат под код ex 1207 99.
(41)
Когато техни производни/преработени продукти са получени/преработени единствено или почти единствено от съответните черупчести плодове, максимално допустимите количества, определени за съответните черупчести плодове се прилагат също и за производните/преработените продукти. В другите случаи за производните/преработените продукти се прилагат член 2, параграф 1 и член 2, параграф 2.“
Член 2
Настоящият регламент не се прилага за кайсиеви ядки, слънчогледови семена, маслодайни семена, различни от фъстъци и преработени продукти от тях, които са пуснати на пазара преди датата на прилагане в съответствие с разпоредбите, приложими към посочената дата.
Тежестта, свързана с доказване кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила на десетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от датата на влизането му в сила.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2010 година.
32010R0165
L 050/8
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
26.02.2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 165/2010
od 26. veljače 2010.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani u odnosu na aflatoksine
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontaminante u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,
budući da:
(1)
Uredbom Komisije (EZ) 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine za aflatoksin B1 i ukupne aflatoksine (aflatoksin B1 + G1 + B2 + G2) u cijelom rasponu hrane.
(2)
Potrebno je izmijeniti određene najveće dopuštene količine za aflatoksine u određenoj hrani kako bi se uzeo u obzir razvoj Codexa Alimentariusa, te novi podaci sadržani u nedavnom znanstvenome mišljenju.
(3)
Codexom Alimentariusom utvrđena je razina od 15 μg/kg ukupnih aflatoksina u bademima, lješnjacima i pistacijama namijenjenim daljnjoj preradi te razina od 10 μg/kg ukupnih aflatoksina u bademima, lješnjacima i pistacijama za izravnu konzumaciju (3).
(4)
Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (Odbor Contam) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) donio je 25. siječnja 2007. mišljenje o potencijalnom povećanju rizika za zdravlje potrošača zbog mogućeg povećanja postojećih najvećih dopuštenih količina za aflatoksine u bademima, lješnjacima i pistacijama i od njih dobivenim proizvodima (4). Odbor Contam je zaključio da bi izmjena najvećih dopuštenih količina za ukupne aflatoksine s 4 na 8 ili 10 μg/kg u bademima, lješnjacima i pistacijama imala malog utjecaja na procjene izloženosti putem prehrane, rizik od raka i izračunane granice izloženosti (MOE). Odbor je, nadalje, zaključio da bi izloženost aflatoksinima iz svih izvora trebala biti toliko niska koliko je to razumno moguće, budući da su aflatoksini genotoksični i kancerogeni. Podaci ukazuju na to da bi se smanjenje ukupne izloženosti aflatoksinima putem prehrane moglo postići smanjenjem broja izrazito kontaminirane hrane koja dolazi na tržište učinkovitijom provedbom i smanjenjem izloženosti iz drugih izvora hrane osim badema, lješnjaka i pistacija.
(5)
Odbor Contam donio je 16. lipnja 2009. izjavu o učincima na javno zdravlje povećanja razina ukupnih aflatoksina s 4 μg/kg na 10 μg/kg za orašaste plodove osim badema, lješnjaka i pistacija (5). Odbor je zaključio da na temelju podataka koji su bili dostupni 2007. godine povećanje razina za ukupne aflatoksine s 4 μg/kg na 10 μg/kg za druge orašaste plodove, uključujući brazilske oraščiće, ne bi negativno utjecalo na javno zdravlje. S obzirom na trenutačne rasprave u okviru Codexa Alimentariusa o najvećim dopuštenim količinama za aflatoksine u brazilskim oraščićima, primjereno je uskladiti razinu za aflatoksine u brazilskim oraščićima s razinom iz Codexa za bademe, lješnjake i pistacije.
(6)
U Codexu Alimentariusu utvrđena je samo najveća dopuštena količina za ukupne aflatoksine. Odgovarajuća razina aflatoksina B1 određena je korištenjem baze podataka o pojavi aflatoksina u hrani koju je EFSA koristila za procjenu izloženosti.
(7)
Iz mišljenja EFSA-e o aflatoksinima vidljivo je da sjemenke uljarica i od njih dobiveni proizvodi znatno doprinose čovjekovoj izloženosti aflatoksinima. EFSA je zaključila da izloženost aflatoksinima iz svih izvora treba biti koliko god je to razumno moguće manja. Nadalje, obavijesti iz sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF) upućuju na velike količine aflatoksina u sjemenkama uljarica, kao što su sjemenke suncokreta, sjemenke dinje itd. Stoga se također predlaže utvrđivanje najveće dopuštene količine za sjemenke uljarica osim kikirikija, u skladu s postojećim najvećim dopuštenim količinama za kikiriki. Međutim, budući da se aflatoksini gotovo u cijelosti uklanjaju postupkom proizvodnje rafiniranih biljnih ulja, primjereno je isključiti sjemenke uljarica, uključujući kikiriki, namijenjene drobljenju i proizvodnji rafiniranog biljnog ulja, te rafinirano biljno ulje.
(8)
Najveća dopuštena količina od 2 μg/kg za aflatoksin B1, te 4 μg/kg za ukupne aflatoksine utvrđena je u svim žitaricama i svim proizvodima dobivenim od žitarica uz iznimku kukuruza koji se podvrgava sortiranju ili drugoj fizikalnoj obradi prije korištenja za prehranu ljudi, za koji je utvrđena najveća dopuštena količina od 5 μg/kg za aflatoksin B1 i 10 μg/kg za ukupne aflatoksine. Neoljuštena riža redovito sadrži razine aflatoksina koje neznatno premašuju najveće dopuštene količine. Nakon ljuštenja, postupka kojim se uklanja ljuska, razine aflatoksina u bijeloj ljuštenoj riži manje su od najvećih dopuštenih količina. Stoga je primjereno da se za rižu primijeni isti pristup kao što je postojeći pristup za kukuruz te da se utvrdi veća najveća dopuštena količina aflatoksina B1 i ukupnih aflatoksina za rižu koja se prije korištenja za prehranu ljudi ili kao sastojak u hrani podvrgava sortiranju ili drugoj fizikalnoj obradi.
(9)
Najveće dopuštene količine odnose na jestivi dio orašastih plodova. Međutim, nedavni znanstveni dokazi pokazuju da se dio kontaminacije aflatoksinima može nalaziti na ljusci brazilskih oraščića. Stoga je primjereno izmijeniti bilješku u Prilogu, navodeći postupak koji je potrebno provesti kada se analiziraju orašasti plodovi u ljusci kako bi se uzele u obzir ove nedavne znanstvene spoznaje.
(10)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1881/2006 mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 4.
Posebne odredbe za kikiriki, druge sjemenke uljarica, orašaste plodove, sušeno voće, rižu i kukuruz
Kikiriki, druge sjemenke uljarica, orašasti plodovi, sušeno voće, riža i kukuruz koji nisu u skladu s odgovarajućim najvećim dopuštenim količinama aflatoksina utvrđenim u točkama 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. i 2.1.11. Priloga mogu se stavljati na tržište pod uvjetom da ta hrana:
(a)
nije namijenjena za izravnu prehranu ljudi ili korištenje kao sastojak hrane;
(b)
je u skladu s najvećim dopuštenim količinama utvrđenim u točkama 2.1.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4., 2.1.9. i 2.1.12. Priloga;
(c)
je podvrgnuta obradi koja uključuje sortiranje ili drugu fizikalnu obradu, te ako nakon te obrade najveće dopuštene količine utvrđene u točkama 2.1.3., 2.1.5. i 2.1.6. Priloga nisu premašene, a ta obrada nema za posljedicu druge štetne ostatke;
(d)
je pri označivanju jasno naznačena njena uporaba uz navod ‚proizvod mora biti podvrgnut sortiranju ili drugoj fizikalnoj obradi kako bi se smanjila kontaminacija aflatoksinima prije uporabe za prehranu ljudi ili uporabu kao sastojak hrane’. Taj se navod mora nalaziti na oznaci svake pojedine vreće, kutije itd. ili na originalnom popratnom dokumentu. Identifikacijski kod pošiljke/serije mora biti neizbrisivo označen na svakoj pojedinoj vreći, kutiji itd. pošiljke i na originalnom popratnom dokumentu.”
2.
Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 5.
Posebne odredbe za kikiriki, druge sjemenke uljarica, njihove proizvode i žitarice
Na oznaci svake pojedine vreće, kutije itd. i na originalnom popratnom dokumentu mora biti jasno naznačena predviđena uporaba. Taj popratni dokument mora biti jasno povezan s pošiljkom tako da je naveden identifikacijski kod na svakoj pojedinoj vreći, kutiji itd. pošiljke. Osim toga, poslovna djelatnost primatelja pošiljke navedena u popratnom dokumentu mora biti u skladu s predviđenom uporabom.
Ako nije jasno naznačeno da njihova predviđena uporaba nije za prehranu ljudi, najveće dopuštene količine utvrđene u točkama 2.1.5. i 2.1.11. Priloga primjenjuju se na sav kikiriki, druge sjemenke uljarica i njihove proizvode i žitarice koje se stavljaju na tržište.
U pogledu izuzeća kikirikija i drugih sjemenki uljarica namijenjenih drobljenju i primjene najvećih dopuštenih količina utvrđenih u točki 2.1.1. Priloga, izuzeće se primjenjuje samo na pošiljke na kojima je jasno naznačena uporaba uz navod: ‚proizvod namijenjen drobljenju i proizvodnji rafiniranog biljnog ulja’. Taj se navod mora nalaziti na oznaci svake pojedine vreće, kutije itd. i na originalnom popratnom dokumentu ili dokumentima. Krajnje odredište mora biti pogon za drobljenje.”
3.
Prilog se mijenja kako slijedi:
(a)
pododjeljak 2.1. (Aflatoksini) zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi;
(b)
fusnota 5 zamjenjuje se sljedećim:
„(5)
Najveće dopuštene količine odnose na jestivi dio kikirikija i orašastih plodova. Ako se analiziraju kikiriki i orašasti plodovi u ljusci, pri izračunu sadržaja aflatoksina smatra se da se ukupna kontaminacija odnosi na jestivi dio, osim u slučaju brazilskih oraščića.”;
(c)
dodaju se sljedeće fusnote:
„(40)
Sjemenke uljarica obuhvaćenih oznakama CN 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 i proizvodi dobiveni od njih oznake CN 1208; sjemenke dinje obuhvaćene su oznakom ex 1207 99.
(41)
Ako se dobiveni/prerađeni proizvodi dobivaju/prerađuju isključivo ili skoro isključivo od dotičnih orašastih plodova, najveće dopuštene količine utvrđene za odgovarajuće orašaste plodove primjenjuju se i na njihove dobivene/prerađene proizvode. U drugim se slučajevima članak 2. stavak 1. i članak 2. stavak 2. primjenjuju na dobivene/prerađene proizvode.”
Članak 2.
Ova se Uredba ne primjenjuje na koštice marelice i sjemenke uljarica, osim kikirikija, i od njih dobivene proizvode koji su stavljeni na tržište na dan prije dana početka primjene u skladu s odredbama primjenljivim tog dana.
Teret dokazivanja kada su proizvodi stavljeni na tržište snosi subjekt u poslovanju s hranom.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu desetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od dana stupanja na snagu.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. veljače 2010.