РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1138/2011 НА СЪВЕТА
от 8 ноември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 446/2011 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси („FOH“) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата започна с известие за откриване на антидъмпингова процедура, публикувано на 13 август 2010 г. (3), въз основа на жалба, подадена на 30 юни 2010 г. от двама производители от Съюза - дружеството Cognis GmbH (Cognis) и дружеството Sasol Olefins & Surfactants GmbH (Sasol) (наричани по-долу двете заедно „жалбоподателите“). Тези две дружества съставляват съществен дял, в конкретния случай над 25 %, от общото производство в Съюза на продукта, предмет на разследването.
(3)
Както е посочено в съображение 9 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, на базата на които беше взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища по временните констатации. На заинтересованите страни, които изявиха такова желание, беше предоставена възможността да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, стоящи в основата на намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („оповестяване на окончателните мерки“). На страните бе даден срок, в който те да могат да представят своите коментари по оповестяването на окончателните мерки.
(7)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(8)
Разглежданият продукт, в съответствие с посоченото в съображения 10 и 11 от регламента за временните мерки, е наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00.
(9)
След налагането на временните мерки, някои страни изразиха недоволство във връзка с двусмислеността на определението на разглеждания продукт. Те заявиха, че според известието за откриване на процедурата в продуктовия обхват са включени единствено линейните FOH, като по този начин са изключени FOH, съдържащи разклонени изомери, или разклонени FOH. Други страни заявиха, че няма смисъл да се изключват FOH, съдържащи разклонени изомери, получени чрез оксопроцес, защото те имат същата употреба и се конкурират с линейните FOH на пазара.
(10)
Беше установено, че всички видове FOH, предмет на настоящото разследване, както е описано в съображение 8, независимо от възможните различия в използваните за тяхното производство суровини или разновидности на производствения процес, притежават едни и същи или много сходни основни физически, химични и технически характеристики и се използват за едни и същи цели. Възможните разновидности на разглеждания продукт не променят с нищо основното му определение, неговите характеристики или възприемането му от различните страни.
(11)
На горното основание временното решение за изключването на FOH, съдържащи разклонени изомери, от обхвата на продукта, упоменато в известието за откриване на процедурата, и за изключването на производството на разклонени FOH от тези дружества от определението за производство на Съюза (включително онези дружества, които произвеждат FOH чрез оксопроцес) следва да остане в сила. Поради липсата на други коментари по отношение на разглеждания продукт, съображения 10 и 11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Сходен продукт
(12)
Следва да се припомни, че в съображение 13 от регламента за временните мерки беше направено временното заключение, че линейните FOH и разклонените FOH не са сходни продукти, поради което данните, с които разполагат производителите на FOH, изработени от разклонени изомери, следва да бъдат изключени от анализа на вредите.
(13)
При липсата на други коментари относно сходния продукт, съображения 12 и 13 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Индия
1.1. Нормална стойност
(14)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 14-18 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(15)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена, временните констатации в съображение 19 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Сравнение
(16)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки и двамата индийски производители износители подновиха искането си продажбите, извършени от тях на единия от първоначалните жалбоподатели в Съюза по време на РП, да не се вземат предвид при изчисляване на дъмпинговия марж (вж. съображение 22 от регламента за временните мерки). Дружествата мотивираха искането си с обстоятелството, че в член 9.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО се предвижда размерът на митото, което следва да се наложи, да бъде по-малък или равен на дъмпинговия марж. Индийските производители износители се позоваха и на член 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, съгласно който следва да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност. На тази основа те заявиха, че жалбоподателят е договорил с тях закупуването на много големи количества на много ниски цени в момента, в който той е подготвял жалбата, и че от това следва, че цените по тези сделки не са били определени коректно и по тази причина тези сделки не следва да се включват в изчисленията на дъмпинга.
(17)
Преди всичко следва да се отбележи, че фактът, че Антидъмпинговото споразумение на СТО позволява налагането на мито под пълния размер на дъмпинговия марж не поражда задължение за налагането на мито в такъв размер. Член 9, параграф 4 от основния регламент установява само задължение за ограничаване на антидъмпинговото мито до равнище, което е достатъчно за отстраняване на вредата. Нещо повече, липсват доказателства за това, че цените не са били свободно договорени между страните. Проверка на всички покупки, направени от въпросния жалбоподател, също показа, че цените, договаряни от двамата индийски производители износители, са в съответствие с цените, договорени от въпросния жалбоподател при покупки на съпоставими продукти от други доставчици. Освен това беше установено, че жалбоподателят е внасял разглеждания продукт от индийските производители износители в продължение на няколко години, а не само по време на РП. Нещо повече, един от производителите износители заяви в устно изслушване, председателствано от служителя по изслушванията, че фактурираните от него цени на името на въпросния жалбоподател са били структурно по-ниски от фактурираните на името на други клиенти. В заключение, няма доказателства, че цените не са били определени по справедлив начин само поради това, че продажбите са били направени на жалбоподател, и се потвърждава, че твърдението се отхвърля.
(18)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки и двамата индийски производители износители подновиха искането си за корекция с цел вземане под внимание на конвертирането в друга валута в съответствие с член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент, изтъквайки, че от ноември 2009 г. е налице трайно поскъпване на индийската рупия (INR) спрямо еврото (EUR), което е възможно да попречи на правилното изчисление на дъмпинга (вж. съображение 23 от регламента за временните мерки). И двамата производители износители потвърдиха, че техните продажни цени през втората половина на РП са били по-високи от тези през първата половина на РП, но заявиха, че тази тенденция се дължи изключително на увеличение на разходите за суровини и на общото подобрение на пазарните условия след края на икономическата криза и не отразява поскъпването на индийската рупия спрямо еврото. Освен това дружествата заявиха, че дори да са били в състояние да коригират редовно и на кратки интервали своите цени, никога не биха могли точно да предвидят промените в обменните курсове за бъдещ период.
(19)
Разследването показа, че въпреки постепенното поскъпване на индийската рупия спрямо еврото през втората половина на РП, цените, на които всеки индийски производител износител е извършвал продажби на основните продукти на няколко основни клиенти, всъщност са се променяли ежемесечно, по-специално през втората половина на РП. Поради това няма индикация за това, че цените на продажбите за Съюза не са могли да бъдат променяни в същото време, за да отразят и промените във валутните обменни курсове в рамките на 60 дни, както е предвидено в член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент и член 2.4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Тъй като в някои случаи цените често са били променяни, всяка промяна в обменните курсове също е можела да бъде отразена. Освен това, това показва, че пазарът на FOH като цяло е отворен за приемане на честите промени на цените. Поради това, дори в случаите когато цените са били променяни по-рядко, няма доказателства, че това не е било поради направения от страните търговски избор. Фактът, че цените могат бързо да бъдат приспособявани, за да отразят променените пазарни условия (в конкретния случай се твърди, че последните се дължат на промени във валутните обменни курсове), е дал на индийските производители износители възможността да вземат предвид тези промени в своите продажни цени, при желание от тяхна страна, което очевидно е било направено в редица случаи. С оглед на гореизложеното, корекция за валутното конвертиране не се приема и искането се отхвърля.
(20)
След оповестяването на временните мерки един производител износител от Индия заяви, че корекция като тази, отчитаща разликите в косвените данъци, предвидена в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент и направена по отношение на определени видове продукти, също така би трябвало да бъде направена и по отношение на продукти и смеси с дължина на веригата C12 и C14, тъй като платеното мито върху суровините, вложени при производството на тези продукти, се възстановява при износ на продукта. По време на разследването обаче не бе предоставена никаква информация, която да може да бъде проверена на място и да доказва, че впоследствие тези мита действително са били възстановявани. След оповестяването на окончателните мерки дружеството заяви, че неговите коментари не са били правилно разбрани и че всички суровини, използвани за производството на продукти и смеси с дължина на веригата C12 и C14, са били внесени безмитно. Тъй като се налага заплащането на косвен данък, ако тези суровини впоследствие бъдат включени в продукти, продавани на вътрешния пазар, дружеството заяви, че е необходимо да бъде направена корекция на нормалната стойност за тези специфични видове продукти. Представените по време на проверката доказателства обаче сочат, че специфичните суровини, които са необходими за производството на продуктовите видове с дължина на веригата C12 и C14 и които са били внесени безмитно по време на РП, са били достатъчни за производството само на сравнително малка част от продажбите на дружеството за износ на този продукт по време на РП. Затова е сигурно, че най-малко две трети от изнесения продукт с дължина на веригата C12 и C14 са били произведени чрез използване на суровини, за които са били платени вносни мита. Тъй като дружеството така и не представи никакви доказателства, които да сочат, че някоя от тези безмитно внесени суровини е била използвана за продажби за износ в Съюза, а не за продажби за износ в трети държави, горното твърдение се отхвърля.
(21)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението, изложеното в съображения 20-23 от регламента за временните мерки се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(22)
При липсата на коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 24-26 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(23)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Всички други дружества
9,3 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(24)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки един индонезийски производител износител заяви, че при определянето на рентабилността на сделките, търговските, общите и административните разходи (ТОА разходите) не е трябвало да бъдат разпределени между отделните сделки въз основа на оборота и че това е довело до констатацията за нерентабилност на редица сделки. Твърдението бе разгледано, но беше счетено за по-подходящо ТОА разходите да бъдат разпределени между отделните сделки въз основа на оборота, предвид естеството на тези разходи, а именно предвид обстоятелството, че те са по-тясно свързани със стойността, отколкото с обема. Следва да се отбележи, че общият размер на ТОА разходите, свързани с всеки вид продукт, остава същият, независимо от това кой от двата метода се използва за разпределянето на ТОА разходите в рамките на индивидуалните сделки. Накрая, сделките, по отношение на които производителят износител оспори резултатите от оценката за рентабилността, бяха преразгледани и отново се потвърди заключението, че сделките са били нерентабилни. Поради това горното искане се отхвърля.
(25)
Същият индонезийски производител износител заяви също така, че при определянето на нивото на печалбата, използвано при конструиране на нормалната стойност, следва да не се изключва печалбата от продажби, за които е установено, че не са били извършени при обичайни търговски условия на ниво вид на продукта, тъй като повече от 80 % от общият обем на продажбите на вътрешния пазар са донесли печалба. По отношение на това твърдение следва да се припомни, че определянето на това кои продажби са били извършени при обичайни търговски условия, става по видове продукти, както е обяснено в съображения 29-32 от регламента за временните мерки, тъй като това е най-подходящият начин продажните цени да съответстват точно на свързаните с тях производствени разходи. Освен това член 2, параграф 6 от основния регламент не изключва разделянето на продукта, предмет на разследването, на видове продукти, когато това е целесъобразно. Поради това продажбите, за които не е установено, че са били извършени при обичайни търговски условия, са изключени на ниво вид продукт при изчисляването на печалбата, която се взема под внимание при конструирането на нормалната стойност. Поради това горното искане се отхвърля.
(26)
Същият индонезийски производител износител заяви също така, че при конструирането на нормалната стойност за някои видове продукти, не е било направено приспадане във връзка с извършени корекции с цел привеждане на нормалните стойности обратно до равнище франко завода. Искането беше прието, а изчислението - съответно изменено.
(27)
При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 27-33 от регламента за временните мерки, коригирани, както е посочено в съображение 26 от настоящия регламент, с настоящото се потвърждават.
2.2. Експортна цена
(28)
След оповестяването на временните мерки един индонезийски производител износител заяви, че не е приведен нито един аргумент цената за свързаното с него дружество вносител в Съюза да бъде счетена за ненадеждна, и за конструирането на експортната цена, по отношение на такива продажби, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че трансферните цени между свързани лица не се считат за надеждни, тъй като те биха могли да бъдат изкуствено определени на различни нива в зависимост от това кое би било по-изгодно за съответните свързани дружества. Поради тази причина конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, с използване на разумен марж на печалбата, независимо от действителната печалба в резултат на трансферните цени, предотвратява нарушаващите търговията последици, които могат да възникнат от трансферните цени. Поради това горното искане се отхвърля.
(29)
По отношение на експортните продажби за Съюза чрез свързани вносители, намиращи се в Съюза, след оповестяването на временните мерки и двамата индонезийски износители заявиха, че маржът на печалбата, използван при конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, е бил неподходящ. И двамата изтъкнаха, че данните за печалбата, използвани на етапа на формулиране на временните констатации, са се отнасяли само до един оказал частично съдействие вносител и не са били проверени, поради което не са били надеждни. По тази причина те предложиха да се използва печалба в размер на 5 %, както това е направено при други разследвания. Предвид ниското ниво на съдействие от страна на независими вносители при настоящото разследване, горният аргумент се приема и беше приложено ниво на печалбата от 5 %, което е в съответствие с нивата на печалба, използвани при предходни разследвания в същия сектор.
(30)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението, изложеното в съображения 34-36 от регламента за временните мерки, коригирано както е посочено в съображение 29 от настоящия регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(31)
След оповестяването на временните мерки и двамата индонезийски износители отбелязаха, че не е трябвало да се прави никаква корекция за разлики в комисионите в съответствие с член 2, параграф 10, буква и), що се отнася до продажбите, извършени чрез съответните свързани търговци в трета държава. И двете дружества изтъкнаха, че техните производствени дружества в Индонезия и съответните свързани търговци в Сингапур представляват единен стопански субект и че търговците в третата държава действат като експортен отдел на свързаните с тях индонезийски дружества. И в двата случая обаче вътрешните продажби, а също и някои експортни продажби за трети държави, са фактурирани непосредствено от производителя в Индонезия, а търговците в Сингапур получават специфична комисиона. По отношение на едно от индонезийските дружества комисионата е упомената в договор, обхващащ само експортни продажби. Освен това търговците в третата държава продават и продукти, произведени от други производители, в един от случаите - също от несвързани производители. Поради това и двамата свързани търговци в Сингапур явно изпълняват функции, които са сходни с тези на представител, работещ на базата на комисиона. Поради това горното искане се отхвърля.
(32)
След оповестяването на окончателните мерки индонезийското правителство и един индонезийски производител износител повториха твърдението за единен стопански субект, посочен в предходното съображение. Те изтъкнаха, че по дело Matsushitа/Съвета (4) Съдът е постановил, че фактът, че производителят изпълнява определени функции по продажби, не означава, че дружество-производител и търговско дружество не могат да представляват единен стопански субект. Освен това те също така заявиха, че продажбите на трети държави, които се извършват от износителя директно, без участието на търговеца в Сингапур, представляват само малък процент от продажбите за износ и че в решението по делото Interpipe (5) Първоинстанционният съд е постановил, че малкият обем на осъществените от производителя преки продажби не подкрепя твърдението, че не е имало единен стопански субект. На последно място, те изтъкнаха, че по делото Canon/Съвета (6) фактът, че филиал за продажби също така е действал като дистрибутор на продукти на други дружества, не променя констатацията за единен стопански субект.
(33)
Макар че по делото Matsushitа /Съвета Съдът е постановил, че институциите в този случай са можели да заключат, че даден производител, заедно с едно или повече дистрибуторски дружества, които той контролира, представлява стопански субект, макар той самият да изпълнява определени функции по продажби, от това не следва непременно, че е налице задължение даден производител и свързаните с него дружества за продажби да се разглеждат като единен стопански субект. Освен това, за разлика от индонезийския производител износител, самият производител по делото Matsushitа /Съвета не е правил преки продажби. На второ място, в решението по делото Interpipe фактът, че осъществените от производителя износител преки продажби са представлявали само ограничен процент от общия обем на продажбите в Съюза, е бил само един от аспектите, анализирани от Първоинстанционния съд. По-важното е, че Съдът подчерта факта, че тези преки продажби са били извършени на новите държави-членки само в течение на един преходен период. Обратно, в настоящия случай наличните данни указват, че преките продажби на производителя на определени трети държави не са временни, а - поне по принцип - са структурни, т.е. постоянни. Освен това за всеки от засегнатите производители тези продажби представляват значителен процент от неговите продажби на вътрешния пазар. На последно място, по делото Canon/Съвета продажбите на филиала за продажби на производителя износител на вътрешния пазар са включвали и други продукти, които са се продавали само под различно наименование на марката, но въпреки това всички са били произведени от самия производител износител. Поради това горното твърдение отново се отхвърля.
(34)
Едно индонезийско дружество освен това заяви, че дори да не бъде възприето виждането за единен стопански субект, Комисията е наложила „двоен марж“ чрез приспадане от експортната цена за независими клиенти в Съюза както на печалбата за свързания вносител в Съюза, така и на комисионата за свързания търговец в третата държава. И двете обаче са били взети предвид за различни цели и са били приспаднати поотделно. Както е обяснено в съображение 28, при експортни продажби чрез свързани вносители в Съюза, експортната цена е конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независим купувач. В тези случаи е необходима корекция, която да отчете начислената печалба, с цел да се определи надеждна експортна цена на ниво границата на Съюза. Обратно на това, комисионата за свързания търговец в третата държава е приспадната в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(35)
Освен това дружеството заяви, че в случай че експортната цена трябва да се коригира, за да се вземе под внимание комисионата на свързания търговец в третата държава в съответствие с член 2, параграф 10, буква и), следва да се направи идентична корекция по отношение на нормалната стойност, тъй като този търговец е координирал също така продажби на вътрешния пазар. Писменият договор между търговеца и производителя в Индонезия обаче обхваща само експортни продажби. Освен това продажбите на вътрешния пазар са фактурирани от дружеството в Индонезия. Поради това горното искане се отхвърля.
(36)
По отношение на корекцията в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент се счита за целесъобразно да се използва разумен марж на печалбата, независимо от действителната печалба в резултат на трансферни цени, за да се предотвратят нарушаващите търговията последици, които могат да възникнат от трансферните цени. Поради това действителните маржове на печалбата на търговците в третата държава, които бяха използвани на етапа на формулиране на временните констатации, бяха заменени с печалба в размер на 5 %, която се счита за разумна печалба при дейностите, извършвани от търговски дружества в химическия сектор, както беше направено в предишните случаи. (7)
(37)
Друго индонезийско дружество заяви, че Комисията е приспаднала на два пъти разходите за комисиони, свързани с продажбите, осъществени чрез негов свързан вносител в Съюза. Дружеството изтъкна, че корекция както за сметка на ТОА разходите на свързания вносител, така и за сметка на разходите за комисиони като пряк разход по реализацията, е направена при конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Тъй като разходите за комисиони вече са включени в ТОА разходите, това е довело до двойно приспадане на разходите за комисиони. Бе констатирано, че това твърдение е основателно и изчислението беше съответно изменено.
(38)
Едно дружество отново настоя за корекция поради разлики във физичните характеристики с аргумента, че то изнася за Съюза продукта, предмет на разследването, както в течно, така и в твърдо състояние, докато на вътрешния пазар го продава само в твърдо състояние, и че цените на продукта, предмет на разследването, в течно състояние са по-ниски, отколкото цените на същия продукт в твърдо състояние (вж. съображение 39 от регламента за временните мерки). В подкрепа на това твърдение дружеството представи копие от две фактури за продажби на други експортни пазари. Тези доказателства обаче не можаха да бъдат проверени на този късен етап от процедурата, нито беше възможно да се установи приложимостта на изтъкнатата разлика спрямо всички случаи, в които съществуваха споменатите по-горе разлики във физичните характеристики. Поради това горното искане се отхвърля.
(39)
След оповестяването на временните мерки един индонезийски износител заяви, че лихвеният процент, използван в регламента за временните мерки за изчисляване на кредитните разходи на свързания с него вносител в Съюза, е непропорционален и предложи да бъде използван лихвен процент, основаващ се на данните за РП, публикувани от Deutsche Bundesbank. Тъй като лихвеният процент, използван в регламента за временните мерки за изчисляване на кредитните разходи на това дружество, е основан на информация, предоставена от други страни, поради което отразява тяхното конкретно финансово състояние, а не непременно това на въпросния свързан вносител, искането беше прието и беше извършена съответна промяна в изчислението.
(40)
При липсата на други коментари относно сравнението, временните констатации в съображения 37-40 от регламента за временните мерки - коригирани както е обяснено в съображения 36, 37 и 39 от настоящия регламент - се потвърждават.
2.4. Дъмпингов марж
(41)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 41 и 42 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(42)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
P.T. Ecogreen Oleochemicals
7,3 %
P.T. Musim Mas
5,4 %
Всички други дружества
7,3 %
3. Малайзия
3.1. Нормална стойност
(43)
След оповестяването на временните мерки един от малайзийските производители износители заяви, че оценката на рентабилността в рамките на оценяването при обичайни търговски условия (вж. съображение 46 от регламента за временните мерки) не е трябвало да се основава на среднопретеглените годишни производствени разходи, а че, предвид всекидневните колебания в цените на основните суровини, за тази цел следва да се използва индивидуалният размер на разходите за всяка сделка на вътрешния пазар. По отношение на това твърдение следва да се подчертае, че последователна практика на Комисията е да използва среднопретеглените производствени разходи като показател при оценката на рентабилността. Този формат е следван от дружеството в неговия отговор на изпратения въпросник и залегна в основата на извършената проверка на място, при която отчетените от дружеството данни бяха сверени с неговите счетоводни отчети. Искането за прилагане на подход, основаващ се на производствените разходи за отделните сделки, който представлява значително отклонение от обичайната практика на Комисията, беше предявено за първи път в коментарите на дружеството по документа с временните мерки, поради което съответните данни не можаха да бъдат проверени на място. Следва също да се отбележи, че разходните ведомости за отделните сделки, представени от дружеството в подкрепа на неговите твърдения, до голяма степен се основават на разчетни данни, поради което не предоставят по-точни и представителни разходни данни в сравнение с първоначално предоставените от дружеството и проверени на място. Накрая, следва да се отбележи, че структурата на представената нова разходна ведомост не позволява сверка с онази част от управленските отчети, която беше проверена на място. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(44)
Малайзийският износител без продажби на вътрешния пазар (вж. съображение 51 от регламента за временните мерки) заяви, че използваният при изчисляване на нормалната стойност размер на ТОА разходите и на печалбата не следва да се основава на среднопретеглената стойност на действителните суми, определени за другите двама производители износители, продаващи сходния продукт на малайзийския пазар. Дружеството заяви, че тези данни не са представителни, тъй като дружеството използва различни методи на производство, включващи различни основни суровини. По отношение на това твърдение следва да се припомни, че при изчисляването на нормалната стойност са използвани собствените производствени разходи на дружеството. Само сумите за ТОА разходите се основаваха на данните, получени от другите двама малайзийски производители износители. Що се отнася до размера на печалбата, същият беше определен, както е обяснено в съображение 45 от настоящия регламент. На второ място, дружеството не успя да обясни предполагаемото въздействие на използвания метод на производство върху ТОА разходите. Освен това следва да се отбележи, че само ограничена част от производството на дружеството се основава на метод на производство, за който се твърди, че е различен, докато съществена част от производството се произвежда със същия производствен процес и с използване на същите основни суровини, както в случая с другите двама малайзийски производители. Поради това беше направено заключението, че дружеството не успя да докаже, че използваните данни не са представителни, и твърдението в тази връзка се отхвърля.
(45)
Същият малайзийски износител освен това заяви, че ако Комисията все пак използва данните от другите двама износители за установяване на ТОА разходите, тези данни следва да се основават на среднопретеглените стойности, свързани с всички сделки на вътрешния пазар на тези производители износители, а не само с печелившите сделки. По принцип това искане беше прието. Така, по отношение на ТОА разходите е потвърдено, че при конструирането на нормалната стойност са използвани среднопретеглените ТОА разходи за всички сделки на вътрешния пазар на двамата малайзийски производители износители. Данните, използвани при това изчисление, бяха проверени по време на посещения за проверка в съответните малайзийски дружества. Що се отнася до определянето на печалбата, следва да се отбележи, че не беше възможно да се определи конкретен размер на печалбата въз основа на сумите, изразходвани и реализирани от другите двама производители износители. Подобен начин на изчисление действително води до обща сума с отрицателен знак. Поради това не беше възможно на тази основа да бъдат установени данни за печалба. Във връзка с това се отхвърля твърдението на малайзийския износител, че при конструирането на нормалната стойност като сума на печалбата може да се използва отрицателна сума. В действителност понятието за печалба по необходимост предполага съществуването на положителна сума. Разгледан беше също така въпросът дали сумата на печалбата може да бъде установена въз основа на рентабилните продажби на производителя износител в Малайзия, но този подход беше отхвърлен, тъй като би бил в противоречие с направените от СТО констатации по случая с вноса на памучно спално бельо от Индия (8). Поради това, в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент изчисляването на печалбата трябва да се основава на всеки друг обоснован метод, а при липсата на всякакви други налични данни дългосрочната процентна ставка на търговската лихва в Малайзия бе преценена като най-подходяща основа за установяване на печалбата. Този метод беше счетен за умерен, обоснован и най-подходящ по смисъла на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент. Следва да се отбележи, че така установеният марж на печалбата не превишава печалбата, реализирана от други производители износители от продажбите на продукти от същата обща категория на вътрешния пазар на страната на произход.
(46)
При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 44-51 от регламента за временните мерки, с изключение на изменението, обяснено в съображение 45 от настоящия регламент, се потвърждават.
3.2. Експортна цена
(47)
Що се отнася до експортните продажби за Съюза чрез свързани вносители, установени в Съюза, след оповестяването на временните мерки двамата индонезийски износители заявиха, че маржът на печалбата, използван за конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, е неподходящ. Едното от дружествата представи в подкрепа на твърденията си данни за рентабилността през РП на някои от европейските си несвързани търговци. В това отношение следва да се отбележи, че тези данни не могат да бъдат считани за представителни, тъй като търговската дейност на въпросните стопански субекти обхваща широк набор от химически продукти, а в единия от случаите търговецът е и производител. Поради това те са отхвърлени като надежден критерий. Второто дружество заяви, че свързаният с него вносител в Съюза не би следвало да се третира като дистрибутор, а като свързан представител, поради което корекцията на ТОА разходите и на печалбата при конструирането на експортната цена не следва да превишава процента на обичайната комисиона, предоставяна на независимите търговски представители в този сектор. Дружеството представи своите споразумения с независимите представители като база за сравнение. Твърдението беше доразвито след оповестяването на окончателните мерки с аргумента, че в случая с волфрамовите електроди (9) печалбата на един свързан вносител е била счетена за надеждна и е била приета при конструирането на експортната цена. В отговор на това твърдение следва да се отбележи, че в член 2, параграф 9 от основния регламент не се предвижда различно третиране на свързаните вносители, за които се твърди, че действат като дистрибутори, от една страна, и на вносителите, за които се твърди, че действат като представители, от друга.
Член 2, параграф 9 изисква корекции, за да се вземат под внимание всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и получените печалби. Освен това следва да се отбележи, че разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То обслужва, inter alia, клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, произвеждан от свързания с него износител, а също така отговаря за изпълнението на формалностите по митническото оформяне на територията на Съюза. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързания износител преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9. Различията във функциите, изтъкнато от дружеството, в сравнение с други свързани вносители обикновено намират отражение в ТОА разходите, когато Комисията е използвала действителни данни на дружеството. Поради това горното твърдение не може да бъде прието. Освен това следва да се отбележи, че в случая с посочените по-горе волфрамови електроди свързаният вносител е бил допълнително интегриран в произвеждания от свързаната група продукт надолу по веригата и също така е упражнявал и други дейности, освен тези на търговско дружество. Поради това, по отношение на такава сложна структура, беше установено, че печалбата на независимите вносители не е достатъчно представителна. Ситуацията в този случай не е съпоставима с положението на въпросния малайзийски свързан вносител, който изпълнява само търговски функции. При все това, поради причините, обяснени в съображение 29, въпросният марж на печалбата е коригиран на 5 %. При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на експортната цена, временните констатации в съображения 52-54 от регламента за временните мерки, изменени, както е обяснено по-горе, се потвърждават.
3.3. Сравнение
(48)
След оповестяването на временните мерки един малайзийски износител повтори твърдението си (вж. също съображение 57 от регламента за временните мерки), че свързаният с него вносител в Съюза всъщност е експортен отдел на производителя и че ако бъдат направени пълни корекции по отношение на ТОА разходите и размера на печалбата, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, това би довело до прекомерни приспадания при определяне на експортната цена франко завода. Дружеството заяви, че като алтернативна мярка подобна корекция следва да бъде направена при изчисляване на нормалната стойност. Твърдението беше отново подновено в коментара, представен след оповестяването на окончателните мерки. Не бе представен обаче нов аргумент, който да доведе до промяна на заключенията в това отношение. По-специално следва да се припомни, че свързаното дружество е издавало фактури на клиенти в Съюза и че е получавало плащания от клиенти в Съюза. Следва също така да се отбележи, че извършваните от свързаното дружество продажби са включвали надценка. Също така финансовите отчети на свързаното дружество показаха, че то е покривало обичайните ТОА разходи, понасяни между вноса и препродажбата. Поради това свързаното дружество действително осъществява типичните функции на вносител. Накрая, следва да се отбележи, че производителят от Малайзия също така е извършвал преки продажби на независими клиенти в Съюза и други държави. По последния въпрос дружеството се позова на решението по делото Interpipe с аргументи, подобни на приведените от индонезийските производители износители. Поради причините, вече разяснени в съображение 33 от настоящия регламент, обстоятелствата в този случай са различни от обстоятелствата, обсъждани в решението Interpipe. Освен това твърдението на малайзийския износител, че независимите продажби на дружеството са били договорени от свързания с него вносител в Съюза, действащ в качеството на отдел по експортните продажби на малайзийското дружество, противоречи на обяснението, дадено по време на посещението за проверка, когато вместо това беше подчертана ключовата роля, която е изиграло дружеството майка в Япония в този контекст. Посочените по-горе констатации доведоха до заключението, че корекцията по отношение на ТОА и печалбата следва да се запази и не е оправдана подобна корекция при изчисляването на нормалната стойност.
(49)
Същото дружеството заяви още, че при повторното конструиране на експортната цена двукратно са били приспаднати някои разходи по реализацията на свързания с него вносител. Изчисленията бяха проверени и съответно коригирани, тъй като твърдението бе счетено за обосновано.
(50)
Един от малайзийските износители заяви, че сравнението между нормалната стойност и експортната цена не следва да се основава на видовете продукти, идентифицирани с контролен номер на продукта (КНП), а на данните, предоставени от продуктовите кодове на самите дружества. Според това дружество използваните в хода на разследването КНП не отразявали достатъчно подробно специфичните особености на производствения процес и различията в разходите и цените. В подкрепа на това твърдение дружеството се позовава на някои свои продукти, които са произведени чрез използване на различни производствени процеси и различни основни суровини, което е довело до по-високи разходи за единица продукция. Следва да се отбележи, че това твърдение не беше повдигнато нито на предварителния етап от разследването, нито по време на проверката на място. Освен това използването на собствените продуктови кодове на дружеството при изчисляването не би разрешило проблема с различните методи на производство, тъй като едни и същи производствени кодове на дружеството са били използвани и за продукти, произведени чрез различни производствени процеси. Поради това горното искане се отхвърля.
(51)
При липсата на коментари, отнасящи се до сравнението, временните констатации в съображения 55-58 от регламента за временните мерки, изменени както е обяснено в съображение 49 от настоящия регламент, се потвърждават.
3.4. Дъмпингов марж
(52)
След оповестяването на временните мерки един малайзийски производител, който не е изнасял за Съюза, направи коментар на съображение 60 от регламента за временните мерки, твърдейки за съществуването и на други производители на разглеждания продукт в Малайзия. В това отношение следва да се отбележи, че съществуването на допълнителен производител в Малайзия, който не осъществява износ за Съюза, не променя заключението по отношение на нивото на сътрудничество в Малайзия, тъй като не бе представено доказателство, че разследваните дружества не са отчитали целия износ на разглеждания продукт за Съюза през РП. Освен това същият малайзийски производител разкритикува факта, че производители като него, които не са изнасяли за Съюза през РП, ще бъдат обект на остатъчна ставка на митото. В това отношение трябва да се отбележи, че дружествата, които не са изнасяли за Съюза по време на РП, не могат да имат индивидуална ставка на митото. Въпреки това веднага след като тези дружества започнат да изнасят, или встъпят в неотменимо задължение да продават на Съюза, те могат да кандидатстват за преразглеждане за новоизносители в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, което може да доведе до индивидуален марж на митото, ако са изпълнени условията, определени в посочения член.
(53)
Един от малайзийските производители заяви, че CIF стойността, използвана като основа за изчислението на процента на дъмпинговия марж, не следва да се основава на цената, декларирана пред митницата, а следва да се изчисли, изхождайки от препродажната цена с приспаднати от нея всички разходи след вноса в Съюза. Тъй като цената CIF е била използвана за основа на декларациите за митническата стойност на границите на Съюза и видимо не е била невярно декларирана, същата цена трябва да се използва и за основа при изчисляването на процента на дъмпинговия марж. Дружеството заяви, че съществува разлика във времето между свързаните доставки от Малайзия и митническото освобождаване за целите на препродажбите в Съюза. Въпреки това, дори фактурите за митническо освобождаване да са издадени на по-късен етап, на цени, които следват FIFO метода на фондовата оценка, именно трансферната цена, а не цената на препродажбата, служи като основа за изчисляване на митническата стойност. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(54)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 59 и 60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(55)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
3,3 %
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
5,3 %
Fatty Chemicals Malaysia Sdn. Bhd.
5,7 %
Всички други дружества
5,7 %
Г. ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(56)
След публикуването на регламента за временните мерки бе установено, че е необходимо да бъдат направени незначителни корекции на данните за потреблението поради техническа грешка. Това доведе до незначителни промени в обема на продажбите, пазарния дял на промишлеността на Съюза и пазарния дял на засегнатите държави. Тези корекции обаче нямат съществено въздействие върху тенденциите и заключенията, направени по отношение на потреблението, обема на продажбите, пазарния дял на промишлеността на Съюза и пазарния дял на засегнатите държави на пазара на Съюза през разглеждания период.
2. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(57)
Както е споменато в съображение 62 от регламента за временните мерки, бе установено, че сходният продукт е бил произведен от двамата жалбоподатели и от дребни производители в Съюза. Както е посочено в съображения 11 и 12 от настоящия регламент, производителите на FOH, съдържащи разклонени изомери, бяха изключени от определението за производство на FOH в Съюза. Въпреки фактическото положение, обяснено в съображение 58 от настоящия регламент, определението за промишлеността на Съюза, дадено в съображения 62 и 63 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(58)
Единият от двамата жалбоподатели е бил погълнат от дружество, което участва в настоящата процедура като потребител. Този жалбоподател зае неутрална позиция след публикуването на регламента за временните мерки.
(59)
Във връзка с това някои страни поставиха под въпрос степента на подкрепа или поддръжка, с които се ползва разследването, заявявайки, че подкрепата за разследването трябва да се запази по време на цялото разследване.
(60)
Анализът на това твърдение показа, че другият жалбоподател представлява над 40 % от общото производство на Съюза, което означава, че повече от 25 % от общото производство на Съюза и 100 % от производителите на FOH в Съюза изразяват своята подкрепа за жалбата или несъгласието си с нея. Следователно изискуемите по член 5, параграф 4 от основния регламент прагови стойности в размер на 25 % и 50 % са спазени изцяло и наличието на поддръжка може да бъде потвърдено.
(61)
Някои от страните заявиха, че след като и двамата жалбоподатели са внасяли разглеждания продукт по време на РП, те не трябва да бъдат разглеждани като част от производството на Съюза. Проверката показа обаче, че количеството продукт, внесено от тези дружества от засегнатите държави, в процентно изражение е било несъществено в сравнение със собственото им производство на сходния продукт. Освен това този внос е имал преди всичко временен характер. Поради това може да бъде потвърдено, че основната дейност на тези дружества се заключава в производството и продажбите на сходния продукт. Поради това съображения 62 и 63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Потребление в Съюза
(62)
При липсата на коментари за потреблението в Съюза, съображения 64-66 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Внос в Съюза от засегнатите държави и подбиване на цените
4.1. Кумулиране
(63)
Редица страни възразиха срещу извършената в регламента за временните мерки кумулативна оценка за трите засегнати държави. Според тях не са изпълнени условията за кумулиране, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент. По-конкретно, те твърдят, че установеното подбиване с отрицателен знак при една от държавите изключва възможността за кумулация. Освен това те изтъкнаха, че по време на разглеждания период и при трите държави износителки тенденциите по отношение на обема на продажбите са се различавали и че достъпът до суровини и суровините, използвани в трите държави износителки, също са били различни. И на последно място, беше отбелязано, че експортните продажби от една от засегнатите държави са били движени от свързани дружества. По тяхно мнение са съществували различни условия за конкуренция между засегнатите държави на пазара на Съюза. Член 3, параграф 4 от основния регламент гласи, че когато вносът на определен продукт от повече от една държава е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от посочения регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен; и б) кумулативна оценка на ефекта от вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и условията на конкуренция между внесените продукти и сходния с тях продукт с произход от Съюза.
а)
Както е обяснено в точка 4.3.2 от регламента за временните мерки, обемът на дъмпинговия внос от всяка държава не е несъществен и наличието на дъмпингов внос е останало значително по време на разглеждания период.
б)
Беше установено, че условията за конкуренция и ценоопределянето в засегнатите държави са подобни, що се отнася до внесените продукти и сходния продукт, по-специално по време на РП. Както е обяснено в съображение 127 от регламента за временните мерки, нивата на отстраняване на вредата, установени за засегнатите държави, бяха значително над прага de minimis от 2 %. Оттук следва, че подбиването на цените не отразява точно ситуацията, която би настъпила на пазар, характеризиращ се с реална конкуренция при цените. Освен това каналите за продажба и ценовите тенденции при всяка от засегнатите държави бяха подложени на анализ и беше установено, че са сходни, както е показано в таблицата по-долу. Цените на вноса от разглежданите държави следват низходяща тенденция и бяха особено ниски по време на РП, в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза.
Реализиран внос по данни на Евростат (със съответна корекция, така че да бъде обхванат единствено разглежданият продукт)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна цена в EUR/тон (Малайзия)
911
944
799
857
Индекс: 2007 г. = 100
100
104
88
94
Годишно изменение (в %)
3,6
-15,4
7,3
Средна цена в EUR/тон (Индонезия)
996
1 169
899
912
Индекс: 2007 г. = 100
100
117
90
92
Годишно изменение (в %)
17,3
-23,1
1,4
Средна цена в EUR/тон (Индия)
997
1 141
897
915
Индекс: 2007 г. = 100
100
114
90
92
Годишно изменение (в %)
14,4
-21,4
2,1
(64)
Вследствие на това изложеното в съображения 67-70 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави
(65)
При липсата на коментари относно обема, цената и пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави, изложеното в съображения 71-73 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Подбиване на цените
(66)
Някои страни заявиха, че съществуват разлики в цените на суровините между FOH, произведени от естествени масла и мазнини, и FOH, произведени от синтетични източници като сурово или минерално масло, и че е трябвало да бъде въведен допълнителен критерий, свързан с контролния номер на продукта (КНП), за да се вземат под внимание разликите в производствените разходи, произтичащи от различните производствени процеси. КНП обаче се определят въз основа на индивидуалните характеристики на всяка подкатегория позиции, която попада в обхвата на определението на разглеждания продукт, а не въз основа на цената на всяка от тези позиции. Освен това беше установено, че няма съществена разлика по отношение на основните характеристики на FOH, произведени от естествени масла и мазнини, и FOH, произведени от сурови или минерални масла, нито разликата в производствените разходи е такава, че да оправдае евентуална диференциация от гледна точка на КНП. Поради това твърдението се отхвърля.
(67)
Някои страни заявиха, че конкретните данни, използвани за отразяване на разходите, последващи вноса, възлизащи на около 3 % от цената на вноса, използвани за установяване нивото на подбиване на цените от засегнатите държави, са неясни и не изглежда да са подходящи за конкретния случай. От проверената по време на разследването информация стана ясно обаче, че страните вносителки, в лицето на вносители и потребители, е трябвало да заплатят последващите разходи след вноса на продукта в посочения размер, за да бъде пуснат разглежданият продукт в свободно обращение на пазара на Съюза. Освен това страните не представиха никакви доказателства, които да сочат, че разходите след вноса не са били правилно установени в конкретния случай. Поради това горното твърдение бе отхвърлено. Методиката, използвана за изчисляване на подбиването на цените и описана в съображения 74 и 75 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(68)
Въпреки споменатата в съображение 58 промяна в собствеността, бе прието, че данните, предоставени от оттеглилия се жалбоподател и проверени в помещенията на същия, не следва да бъдат автоматично изключени от анализа на вредата, тъй като неговото производство продължава да бъде част от производството на Съюза.
(69)
Някои страни заявиха, че някои данни, предоставени от промишлеността на Съюза, в частност по отношение на закупени от тях количества от разглеждания продукт с произход от Индия, Малайзия и Индонезия, следва да бъдат изключени от анализа на вредата и изчислението на маржа на вредата, тъй като всякаква претендирана вреда, свързана с тяхното закупуване, била самопричинена. Въпреки това, както е посочено в съображение 63 от регламента за временните мерки, те са били закупени главно поради временното затваряне на един от производствените обекти на един производител. Освен това тези покупки са незначителни в сравнение с общия обем на производството на жалбоподателите. Поради това не са съществували никакви наложителни причини за изключване на осъществените от посочените производители покупки от анализа на вредата или от изчислението на нивото на отстраняване на вредата.
(70)
Предварителните бележки, споменати в съображение 76 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
5.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял
(71)
При липсата на коментари относно производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза, съображения 77-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.3. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(72)
След публикуването на регламента за временните мерки бе установено, че поради техническа грешка трябва да се направят корекции на средните цени за единица продукция на промишлеността на Съюза. Таблицата по-долу показва, след извършената корекция, тенденцията в цената за единица продукция на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
Цена за единица продукция, продажби на несвързани клиенти в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 = 100
100
123
102
96
Годишно изменение (в %)
22,6 %
-16,9 %
-5,3 %
Източник: отговори на въпросника
(73)
Обратно на това, което е посочено в съображение 84 от регламента за временните мерки, цените на промишлеността на Съюза са намалели с 4 % по време на разглеждания период. Спадът е значителен от 2008 до 2009 година и е последван от допълнителен спад по време на РП. През този период продажните цени са намалели общо с 22 %. Горната промяна с нищо не променя извода за икономическото състояние на промишлеността на Съюза; при липсата на коментари по отношение на средните цени за единица продукция на промишлеността на Съюза, съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.4. Складови наличности; заетост, заплати и производителност; рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали, растеж, размер на действителния дъмпингов марж
(74)
Някои страни заявиха, че не е било възможно промишлеността на Съюза да е понесла вреда, тъй като дружествата, които са част от промишлеността на Съюза, са вертикално интегрирани и са внасяли разглеждания продукт от трети държави. Поради това те са могли да използват внасяния продукт за своето производство надолу по веригата и да продават своята нерентабилна продукция.
(75)
Следва да се отбележи, че в някои антидъмпингови разследвания производителите от рода на производителите на стомана и производителите на химични продукти, включени в определението за промишленост на Съюза в тези случаи, имат дейност надолу по веригата и че част от производството им на разглеждания продукт е предназначено за собствено потребление. Въпреки това в подобна ситуация разследването за евентуално наличие на съществена вреда за промишлеността на Съюза засяга изключително производството и продажбите на разглеждания продукт. В конкретния случай съществена вреда е установена в сектора на разглеждания продукт, както е обяснено в съображения 77-93 от регламента за временните мерки. Страните не представиха никакво доказателство, което да покаже, че констатациите в тези съображения не са верни и че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по време на РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(76)
Някои страни заявиха, че затварянето на някои производствени мощности на жалбоподателите дават лъжлива картина за понесената от тях, по техни собствени твърдения, вина. Те изтъкват аргумента, че други производители в Съюза са с принос за капацитета, с който разполага Съюзът, и че капацитетът на промишлеността на Съюза е нараснал благодарение на инвестициите в нови мощности. Това едва ли свидетелства за промишленост, на която е била нанесена вреда. Други страни заявиха, че намаляването на инвестиции не е синоним на вреда, а означава преместване на производството извън Съюза.
(77)
Разследването установи в съображение 78 от регламента за временните мерки, че производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е увеличил с 9 % през 2008 г., но след това отново е намалял с 10 % по време на РП. Това развитие е резултат на решения, взети с цел да се отговори на конкуренцията от страна на засегнатите страни, като последвалите случаи на временно затваряне също се дължат на натиска, упражняван от дъмпинговия внос. По отношение на инвестициите, в съображение 89 от регламента за временните мерки беше установено, че инвестициите от страна на промишлеността на Съюза на територията на Съюза са намалели с 35 % през разглеждания период. Това е единият от няколкото фактори за вредата, които позволиха в съображения 92 и 93 от регламента за временните мерки да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП.
(78)
При липсата на други коментари относно стоковите наличности, заетостта, заплатите и производителността, рентабилността, паричните потоци, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, растежа и размера на действителния дъмпингов марж, съображения 85-91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.5. Развитие след РП
(79)
Някои страни изтъкнаха липсата на доказателства за съществена вреда, причинена на промишлеността на Съюза, и че обстоятелството, че единият от първоначалните двама жалбоподатели е оттеглил своята подкрепа за разследването, свидетелства за това, че не ѝ е била причинена вреда. Изтъкнато беше също така, че показателите за вреда, що се отнася до другия жалбоподател, не сочат картина за вреда.
(80)
Следва да се отбележи, че въпросното дружество не се противопостави на разследването, но зае неутрална позиция. Поради това, както е обяснено в съображение 57, все пак бе сметнато за целесъобразно двамата производители от Съюза да се разглеждат като част от производството на Съюза.
(81)
Беше изказано твърдението, че е отбелязан забележим ръст на цените в периода след РП и че тези ценови тенденции през посочения период веднага ще доведат до печалба за жалбоподателите, които сами обявиха по-добри резултати в публичните си изявления за периода 2010-2011 година.
(82)
Някои страни наблегнаха на факта, че е било наблюдавано значително подобрение в състоянието на промишлеността на Съюза в периода след РП, като същевременно изтъкнаха, че някои дружества планират изграждането на нови съоръжения в Съюза. Също така бе заявено, че предвид неотдавнашното увеличение на цените на вноса, следва да се преустанови действието на мерките или те да бъдат наложени под формата на минимална цена при внос.
(83)
Събитията, настъпили след РП, като правило не следва да се взимат под внимание при антидъмпингово разследване. Освен това не бяха представени доказателства, които да сочат, че споменатите събития, настъпили след РП, имат явен, безспорен и траен характер. Всяко преустановяване на окончателните мерки следва да се разглежда с оглед настъпилото развитие след РП, което ще трябва да бъде с дълготраен характер.
(84)
По отношение на разясненото в съображения 123-126 въвеждане на минимална цена при внос, приема се, че обстоятелствата не са такива, че да оправдаят подобна мярка. Поради това всички изложени по-горе твърдения се отхвърлят.
6. Заключение относно вредата
(85)
Разследването потвърди, че повечето показатели за вреда, отнасящи се до промишлеността на Съюза, регистрират низходяща тенденция по време на разглеждания период. Въз основа на гореизложеното, направеното в съображения 92 и 93 от регламента за временните мерки заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(86)
Една от страните отбеляза, че анализът в съображение 108 от регламента за временните мерки е опорочен, тъй като изглежда свързва евентуалното наличие на общ и непрекъснат спад в потреблението с увеличението на вноса, докато според същата страна вносът от засегнатите държави се е развивал успоредно с потреблението.
(87)
В действителност следва да се поясни, че както е посочено в съображения 64-66 от регламента за временните мерки, общото потребление се е увеличило с 2 % през разглеждания период. Това увеличение на потреблението обаче не е пречка да бъде наблюдавано значително общо увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите страни през разглеждания период (вж. съображение 96 от регламента за временните мерки), докато размерът на пазара е останал почти непроменен, а промишлеността на Съюза е загубила значителен пазарен дял, по-специално между 2009 г. и РП.
(88)
Някои страни изложиха аргумента, че тенденциите при вноса от засегнатите държави нямат връзка с влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза, по-специално обема на продажбите, стойностите на продажбите и рентабилността. Те твърдят, че рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала подобрение в периода на увеличение на вноса през 2008 г., а впоследствие е намаляла значително по време, когато вносът е останал стабилен.
(89)
Противно на горното твърдение, разследването разкри наличието на обща взаимозависимост между дъмпинговия внос на ниски цени и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през целия разглеждан период (вж. съображения 95-98 от регламента за временните мерки). Разследването също така показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възстанови през разглеждания период поради увеличеното присъствие на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза. Поради това горното твърдение следва да се отхвърли.
(90)
Също така беше заявено, че са съществували различия в тенденциите при вноса в зависимост от вида алкохоли, произвеждани от някои производители износители, и че по тази причина следва да се направи отделен анализ на вредата по отношение на тези алкохоли. Различните видове, включени в продуктовия обхват, обаче имат същите основни характеристики. Разследването не открои никаква съществена разлика между FOH, произведени от различни суровини. Поради това няма причина, която да налага в конкретния случай да се пристъпи към изготвянето на отделен анализ на тенденциите по видове алкохоли.
(91)
Също така беше изтъкнато, че отговорността за вредата не би могла да се припише на Индия, защото нейният внос не се е увеличил през разглеждания период, по-специално когато покупките от жалбоподателите не се вземат под внимание. Беше установено обаче, че вносът от Индия е бил извършван на дъмпингови цени на пазара на Съюза и че маржът на вредата е доста над нивото de minimis от 2 %. Освен това, както е разяснено в съображения 63-65, са били изпълнени условията за кумулативна оценка по отношение на засегнатите държави. Поради това горното твърдение следва да се отхвърли.
(92)
Също така беше заявено, че отговорността за вредата не би могла да се припише на дружествата, чийто индивидуален марж на подбиване на цените е бил отрицателен, нито по същата тази причина - на вноса от Индонезия като цяло.
(93)
Както е обяснено в съображения 63-65, били са изпълнени всички условия за кумулативна оценка на разглеждания внос. Съответно въздействието на дъмпинговия внос на ниски цени на продукти с произход от засегнатите държави върху промишлеността на Съюза беше оценено съвместно за целите на анализа на вредата и на причината за нея. Освен това липсата на подбиване на цените не изключва наличието на съществена вреда, причинена на промишлеността на Съюза. В действителност, както е обяснено в съображения 124-127 от регламента за временните мерки, беше установено, че цената, фактурирана от промишлеността на Съюза, не е била достатъчна за покриването на всички производствени разходи и за постигането на разумната печалба, която тя би могла да постигне в отсъствието на дъмпингов внос по време на РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(94)
При липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, съображения 95-98 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Влияние на други фактори
(95)
Няколко страни изтъкнаха, че истинската причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на финансовата криза, тъй като основната вреда, понесена от тази промишленост, е била причинена, когато вносът от засегнатите държави се е стабилизирал. Също така беше споменато, че влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза е било сходно с наблюдаваното при другите дружества, действащи в химическия сектор.
(96)
Кризата изигра определена роля за продуктивността на промишлеността на Съюза. Тенденциите при такива фактори за вредата, като например използването на капацитета и обемът на продажбите, показват, че състоянието на промишлеността на Съюза се e влошило още повече по време на кризата и донякъде се е подобрило с възстановяването на пазара. Разследването обаче показа, че подобрението далеч не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да се възстанови и да възвърне обичайното си икономическо състояние от началото на разглеждания период. Освен това, както е посочено в съображение 89, 2008 година, която непосредствено предшества началото на финансовата криза, е била годината с най-голямо увеличение на дъмпинговия внос от засегнатите държави и най-рязък спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. След тази година промишлеността на Съюза така и не се възстанови и дъмпинговият внос продължи солидно да присъства на пазара на Съюза. По тези причини е ясно, че независимо от другите фактори, дъмпинговият внос до голяма степен е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(97)
Няколко страни също така заявиха, че действителната причина за вредата, за която се твърди, че е била причинена на промишлеността на Съюза, са били вносът от други трети държави, намаленото търсене, увеличените цени на суровините и липсата на удобен достъп до тези суровини, погрешни стратегически решения, взети от промишлеността на Съюза, конкурентният натиск на техния пазар надолу по веригата, спадът в производството на разглеждания продукт, предназначен за собствено потребление, промяната като цяло в пазарните условия и конкурентната ситуация на пазара на Съюза.
(98)
Струва си да се отбележи, че споменатите по-горе страни не успяха да обосноват твърденията си и да докажат, че фактори, различни от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави, са нарушавали причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
(99)
Няколко страни заявиха, че Комисията не е анализирала възможното въздействие на продажбите на разклонени FOH върху продажбите на разглеждания продукт, реализирани от промишлеността на Съюза, и по какъв начин то се е отразило на икономическото ѝ състояние. Разследването беше съсредоточено върху продукта, определен в съображения 8-12, и нито една от страните не предостави надеждни данни, които да дадат възможност за оценка на възможното отрицателно въздействие на разклонените FOH върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Ето защо горното твърдение се отхвърля.
(100)
При липсата на каквито и да било коментари във връзка с влиянието на други фактори, съображения 99-106 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Разследването не открои наличието на други фактори, различни от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави, които да нарушават причинно-следствената връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
(102)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на заключението за причинно-следствената връзка, съображения 107-110 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(103)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза, съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Вносители
(104)
При липсата на коментари относно интереса на вносителите, съображения 115 и 116 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Потребители
(105)
Следва да се припомни, че с цел да се оцени възможното въздействие на антидъмпинговите мерки върху потребителите от Съюза, разследването се съсредоточи основно върху обобщените данни, предоставени от пет големи потребителски дружества, посетени на предварителния етап.
(106)
На тази основа беше направена временната констатация, че делът на разходите за разглеждания продукт от общите производствени разходи на тази група е бил значителен и е варирал между 10 и 20 %, в зависимост от крайния продукт. Наличните данни обаче бяха преразгледани и въз основа на направените нови изчисления и корекция на някои данни беше установено, че този дял варира между 15 и 25 %. По подобен начин беше установено, че средният марж на печалбата за предприятията, използващи разглеждания продукт, е бил около 6 % при групата от петте посетени предприятия; новите изчисления показват по-висок среден марж на печалбата, който е около 7,5 %. Накрая, средният дял на предприятията, използващи разглеждания продукт, от всички предприятия също беше коригиран. Първоначално оценен на около 22 %, според последните изчисления той възлизаше на 25 %.
(107)
След публикуването на регламента за временните мерки редица потребители реагираха и направиха своите коментари във връзка с оповестяването на окончателните мерки. Те оспориха избора на петте потребителски дружества, споменати в съображение 118 от регламента за временните мерки, като заявиха, че данните, използвани за оценка на възможното въздействие на мерките върху потребителския сектор, не са били прозрачни и че страните, предоставили тези данни, не са били представителни, нито достатъчно на брой. Беше заявено, че при анализа следва да се вземат предвид данните, предоставени от всички потребители, оказали съдействие при разследването.
(108)
Както обаче е споменато в съображения 117 и 118 от регламента за временните мерки, докато оказалите съдействие 21 дружества представляват, взети заедно, около 25 % от общия размер на закупените от Съюза количества от разглеждания продукт по време на РП, петте дружества, използвани за оценка на интереса на потребителите, представляваха около 18 % от тези покупки, т.е. 72 % от количествата от разглеждания продукт, закупени от оказалите съдействие потребители. Освен че са представителни по отношение на закупените количества от разглеждания продукт, тези петима потребители също така представляваха много добро различните стопански сектори на преработвателната промишленост. Действително, петте посетени дружества са разнородна група, която включва не само производители първични потребители, т.е. производители на повърхностноактивни вещества, но и потребители на повърхностноактивни вещества, както и потребители надолу по веригата.
(109)
Независимо от това беше направен по-обширен анализ, при който беше взета предвид цялата информация, предоставена от оказалите съдействие потребители. По-специално беше извършена конкретна оценка на възможното въздействие на антидъмпингови мита върху производителите на повърхностноактивни вещества като отделна група, тъй като тази група евентуално би могла да бъде засегната в най-голяма степен от налагането на мерките. Отделен анализ беше направен за втора група потребители, съставена от всички други потребителски дружества, оказали съдействие при разследването.
(110)
Беше извършена оценка чрез метода на моделиране на възможното въздействие на средно мито от 5 % върху вноса на FOH, първо, върху всички оказали съдействие потребители, а след това и върху двете отделни групи. Резултатите от моделирането показаха, че крайното отражение на това средно мито върху общите производствени разходи на предприятията, използващи разглеждания продукт, би било в размер на около 0,09 % за всички потребители, докато въздействието на същото мито върху продукта в края на производствената верига, използваща разглеждания продукт, за групата на производителите на повърхностноактивни вещества ще бъде от около 0,05 %, а за втората група от дружества би било в размер на около 0,29 %.
(111)
Анализът показа също така, че производителите на повърхностноактивни вещества са реализирали по-ниски маржове на печалба в секторите, използващи продукта, предмет на разследването; тази група обаче е внесла от засегнатите държави едва около 2,6 % от общото количество от продукта, предмет на разследването, закупено по време на РП. Освен това, процентът на производителите на повърхностноактивни вещества, използващи FOH, в сравнение с общия им оборот е около 24 %. Ето защо, дори с прилагането на средно антидъмпингово мито от 5 %, крайното въздействие върху производствените разходи за продуктите, в т.ч. за разследвания продукт, е много ограничено и дори незначително от гледна точка на тяхната обща рентабилност.
(112)
При все това някои производители на повърхностноактивни вещества изтъкнаха, че антидъмпинговите мита ще им попречат свободно да закупуват своите суровини, което от своя страна ще се отрази неблагоприятно на нормалното функциониране на техния пазарен сегмент.
(113)
Както е посочено в съображение 120 от регламента за временните мерки, равнището на антидъмпинговите мита и възможното въздействие върху преработвателната индустрия и пазара надолу по веригата, не създават сериозни пречки пред вноса на разглеждания продукт. Разследването потвърди, че окончателните антидъмпингови мита не биха могли да доведат до нарушаване на нормалното функциониране на пазара надолу по веригата. В същото време не би следвало да бъде трудно за производителите на повърхностноактивни вещества да начислят това твърде слабо увеличение на разходите в крайната цена на техните продукти. Поради това твърденията, че антидъмпинговите мита ще доведат до нарушаване на нормалното функциониране на пазара надолу по веригата, се отхвърлят.
(114)
След оповестяването на окончателните констатации, някои потребители настоятелно заявиха, че производителите в Съюза са отказвали да доставят стоки за тях и че почти не са съществували алтернативи за доставки. Както е посочено в съображение 120 от регламента за временните мерки обаче, относително ниското ниво на предложените мерки не трябва да изключва възможността за внос на разглеждания продукт. Освен това производителите в Съюза не са произвеждали при използване на пълния си капацитет през разглеждания период. В допълнение, възможно е да се осъществява внос и от други трети държави, спрямо които няма наложени мерки, като по данни на Евростат за вноса на FOH от останалата част на света след РП този внос нараства, което свидетелства за това, че твърденият риск от липса на предлагане е необоснован. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(115)
Някои сдружения на потребители, които не успяха да заявят себе си в срока, предвиден съгласно точка 5.3 от известието за откриване на антидъмпингова процедура, изказаха твърдението, че техните становища, особено по отношение на възможното въздействие на мерките върху малките и средните предприятия и специфични сектори, не са отразени оценката на интереса на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че всички коментари, направени от тези сдружения, бяха взети предвид в настоящото разследване. Освен това, както е заявено в съображение 109, в оценката на интереса на Съюза е взета предвид цялата информация, предоставена от оказващите съдействие потребители. Поради това посоченото твърдение беше отхвърлено.
(116)
Няколко страни заявиха, че в случай на налагане на мерки срокът на действието им следва да се ограничи до период от максимум две години. Съгласно основния регламент при налагането на окончателна антидъмпингова мярка обичайният ѝ срок на действие е пет години. Тъй като никоя от страните не доказа, че период от две години ще бъде достатъчен, за да се неутрализира ефектът от причиняващия вреда дъмпинг, както се изисква в член 11, параграф 1 от основния регламент, изглежда няма основателна причина за отклонение от стандартния срок на действие на мерките. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(117)
При липсата на други коментари относно интереса на потребителите, се потвърждава, че налагането на окончателни мерки върху вноса на разглеждания продукт не би било срещу интереса на Съюза; съответно съображения 117-121 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(118)
Въз основа на гореизложеното може да бъде потвърдено заключението, направено в съображение 122 от регламента за временните мерки. Не съществуват убедителни доводи срещу налагането на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на FOH от засегнатите държави.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(119)
Следва да се припомни, че маржът на печалбата, използван за изчисляване на целевата печалба на предварителния етап, е бил в размер на 7,7 %. Жалбоподателите твърдят, че целева печалба от 15 % би била по-подходяща. В тази връзка следва да се отбележи, че те не успяха да представят поддаващи се на проверка доказателства в подкрепа на твърдението, че целевата печалба е била твърде ниска. Поради това се предлага да се потвърди временната целева печалба от 7,7 %, която се основава на маржа на печалбата, реализиран за целия алкохолен бизнес на единствения жалбоподател в последната рентабилна за него година преди нарастването на дъмпинговия внос на ниски цени.
(120)
Някои страни заявиха, че 7,7 % не са реалистични и са твърде високи като размер. Те предложиха да се използва по-малък марж на печалбата от порядъка на 3-5 % за определяне на нивото на отстраняване на вредата. Това твърдение обаче не бе подкрепено с никакви доказателства, които да покажат, че предложената печалба е била тази, която промишлеността на Съюза би могла да постигне при липса на дъмпингов внос на пазара на Съюза, и поради това бе отхвърлено.
(121)
Някои страни заявиха, че Комисията погрешно е определила нивото на отстраняване на вредата въз основа на маржа на подбиване на индикативните цени, вместо да използва маржа на подбиване на реалните цени. В конкретния случай бе счетено, че маржът на подбиване на реалните цени не е подходяща основа за определяне на степента на отстраняване на вредата за промишлеността на Съюза, тъй като той няма да отрази нивото на цените, което би могло да бъде постигнато в отсъствието на дъмпингов внос на пазара на Съюза. С оглед на гореизложеното въпросното твърдение беше отхвърлено.
(122)
На тази основа временните маржове на вредата, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, преди обмитяване, както е посочено в съображение 127 от регламента за временните мерки, могат да бъдат потвърдени.
2. Окончателни мерки
2.1. Форма на окончателните мерки
(123)
Както е посочено в съображения 79-84, някои страни заявиха, inter alia, че действието на прилаганите към настоящия момент мерки следва да бъде преустановено, защото събитията след РП, свързани с увеличението на цената на разглеждания продукт на пазара на Съюза, са имали явен, безспорен и траен характер. Те също така изтъкнаха, че евентуалните окончателни мерки не трябва да бъдат под формата на адвалорно мито, а по-скоро да бъдат наложени под формата на минимална цена при внос.
(124)
Смята се обаче, че в този конкретен случай обстоятелствата не са такива, че да оправдават налагането на минимална цена при внос. Тази форма на мярката би могла лесно да се заобиколи, като се имат предвид естеството на разглеждания продукт и сложните корпоративни структури на въпросните износители.
(125)
Въпреки това се приема, че на пазара на въпросния продукт съществува определен ценови праг на чувствителност, поради което би било разумно въздействието на окончателните мерки върху потребителите от Съюза да бъде сведено до минимум в случай на възможни значителни увеличения на цените на разглеждания продукт. Ето защо се счита за целесъобразно формата на окончателните мерки да се промени от адвалорни на специфични мита.
(126)
Тази форма на мерките се очаква да ограничи до известна степен всяко възможно нежелано отрицателно въздействие върху потребителите в случай на значително и бързо увеличение на цените. Ако, от друга страна, цените се понижат, специфичните мита ще продължат да осигуряват достатъчна защита за производителите в Съюза. Специфичните мита се основават на CIF стойностите на износа за Съюза, осъществен през РП от оказалите съдействие дружества, конвертиран в EUR при използване на месечните обменни курсове, умножени по дъмпинговия марж или маржа на вредата, в зависимост от това кой от двата е по-нисък, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(127)
В това отношение двама производители износители заявиха, че вместо месечния следва да се използва средногодишният обменен курс. Въпреки това следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика всяко конвертиране от една валута в друга в хода на антидъмпингови разследвания се прави при използване на месечните обменни курсове. Така беше и в случая с настоящото разследване. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(128)
Жалбоподателят заяви, че при установяването на специфичните мита е следвало да се използват текущите цени на FOH, а не CIF стойностите по време на РП. Следва да се отбележи, че специфичните мита са установени на основата на изчисленията на дъмпинга и вредата за РП. Не бяха представени никакви основателни доводи за това, изчисляването на специфичните мита в конкретния случай да се основава на периода след РП. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
2.2. Налагане на окончателните мерки
(129)
След публикуването на временните мерки потенциален производител износител реагира на тях с твърдението, че ставката на остатъчното мито следва да бъде определена на нивото на най-високото наложено мито, а не на най-високия намерен дъмпингов марж за Индонезия. Остатъчното мито обаче се определя на нивото на остатъчния дъмпингов марж или на остатъчния марж на вредата чрез прилагане на правилото за по-ниското мито. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа (дъмпинговия марж и маржа на вредата) в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(131)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се предвиждаше да се препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставена също така възможност в рамките на определен срок след оповестяването на окончателните мерки да направят своя коментар. Направените от тях коментари бяха надлежно разгледани и в случаите, в които беше обосновано, констатациите бяха съответно изменени.
(132)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно специфично антидъмпингово мито (EUR на тон нето)
Индия
VVF Limited
46,98
Всички други дружества
86,99
Индонезия
P.T. Musim Mas
45,63
Всички други дружества
80,34
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Всички други дружества
61,01
(133)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат единствено и само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(134)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата значима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. Ако е целесъобразно, настоящият регламент следва да бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
3. Гаранции
(135)
Един индийски, както и един малайзийски производител износител, заедно със своя свързан вносител, предложиха ценова гаранция в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. И двете предложения за гаранции съдържаха голям брой продуктови групи (определени от химическата спецификация), като всяка група е обвързана с различна минимална цена при внос, с ценови разлики между групите, достигащи до 25 % за малайзийския износител и до 100 % за индийския износител. Наред с това, цените варираха до 20 % в рамките на отделните групи, като по този начин пораждаха много висок риск от взаимно компенсиране. Също така беше отбелязано, че офертата на индийския износител не разрешаваше проблема с нестабилността на цените на разглеждания продукт. Установени бяха допълнителни рискове от взаимно компенсиране по отношение на малайзийския износител и свързания с него вносител в Съюза, който е ползвал като източник на разглеждания продукт не само малайзийския износител, но и други доставчици. И накрая, би било трудно за митническите власти да определят химическата спецификация на продукта без индивидуален анализ, което прави мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим. Поради това предложенията за гаранции бяха отхвърлени. След предложението за промяна на формата на мерките един производител износител промени своето предложение за гаранции, като предложи средна минимална цена при внос за всички продуктови групи и заяви, че така вече няма да съществува опасност от взаимно компенсиране. Другият производител износител просто потвърди предложението си. С оглед на броя на видовете продукти и на ценовата разлика между тях обаче евентуална минимална цена при внос би компрометирала напълно ефективността на мерките. Освен това структурата на дружествата, както и на техните предложения, очертани по-горе, продължава да представлява пречка за приемането на гаранции. Схемата на докладване и ценовият режим, предложени от единия износител, не отстраняват тези опасения и във всички случаи ще направят мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим. Следователно предложенията за гаранции не могат да бъдат приети.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(136)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и от гледна точка на размера на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените с настоящия регламент окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, сумите, обезпечени за временните мита, които превишават окончателните ставки на антидъмпинговите мита, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 2905168510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091) и са с произход от Индия, Индонезия и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е в следния размер:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (EUR на тон нето)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
46,98
B110
Всички други дружества
86,99
B999
Индонезия
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
45,63
B112
Всички други дружества
80,34
B999
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd., Pelabuhan Klang Selangor Darul Ehsan
35,19
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
61,01
B114
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. Prai, Penang
51,07
B117
Всички други дружества
61,01
B999
3. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или подлежаща на плащане цена е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (11), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на действително платената или подлежаща на плащане цена.
4. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 446/2011, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 8 ноември 2011 година.
32011R1138
L 293/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1138/2011
od 8. studenoga 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih masnih alkohola i njihovih mješavina podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 446/2011 (2) (privremena Uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih masnih alkohola i njihovih mješavina (FOH) podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije (dotične zemlje).
(2)
Postupak je pokrenut putem obavijesti o pokretanju postupka objavljene 13. kolovoza 2010. (3) nakon pritužbe koju su 30. lipnja 2010. podnijela dva proizvođača iz Unije, Cognis GmbH (Cognis) i Sasol Olefins & Surfactants GmbH (Sasol), (dalje u tekstu skupa „podnositelji pritužbe”). Ta dva trgovačka društva predstavljaju veći udjel, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje ispitanog proizvoda u Uniji.
(3)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 9. privremene Uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja RIP-a (razmatrano razdoblje).
2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere (privremena objava), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su objavile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile pružena je mogućnost rasprave.
(5)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
(6)
Naknadno su sve stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih masnih alkohola i njihovih mješavina podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije i konačnu naplatu iznosa osiguranih privremenom pristojbom (konačna objava). Svim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle dati komentar na konačnu objavu.
(7)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(8)
Dotični proizvod su, kako je određeno u uvodnim izjavama 10. i 11. privremene Uredbe, zasićeni masni alkoholi s ugljikovim lancem C8, C10, C12, C14, C16 ili C18 (ne uključujući razgranane izomere), uključujući zasićene masne alkohole jedne frakcije (dalje u tekstu „čista frakcija” ili „single cuts”) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (uobičajeno kategorizirane kao C8-C10), mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca duljina C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (uobičajeno kategorizirane kao C12-C14) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca duljina C16-C18, podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 i ex 3823 70 00.
(9)
Nakon uvođenja privremenih mjera određene stranke uložile su pritužbu u pogledu nejasne definicije dotičnog proizvoda. Tvrdile su da je, prema obavijesti o pokretanju postupka, samo linearni FOH uključen u opseg proizvoda, što isključuje FOH s razgranatim izomerima ili razgranani FOH. Ostale stranke su tvrdile da nema smisla isključiti FOH s razgranatim izomerima koji se proizvodi u postupku hidroformilacije, jer imaju istu svrhu i natječu se s linearnim FOH-om na tržištu.
(10)
Utvrđeno je da sve vrste FOH-a obuhvaćene ispitnim postupkom, kako je opisano u uvodnoj izjavi 8., usprkos mogućim razlikama u smislu sirovine korištene u proizvodnji ili varijancama u procesu proizvodnje, imaju ista ili vrlo slična osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te se koriste u iste svrhe. Moguće promjene dotičnog proizvoda ne mijenjaju njegovu osnovnu definiciju, njegova svojstva ili dojam koji o tom proizvodu imaju različite stranke.
(11)
Stoga treba zadržati privremenu odluku o isključivanju FOH-a s razgrananim izomerima iz opsega proizvoda, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, te isključivanju proizvodnje razgrananog FOH-a tih trgovačkih društava iz definicije Unije (uključujući trgovačka društva koja proizvode FOH u postupku hidroformilacije). U izostanku bilo kakvih ostalih komentara u pogledu dotičnog proizvoda, potvrđuju se uvodne izjave 10. i 11. privremene Uredbe.
2. Istovjetni proizvod
(12)
Podsjeća se na to da je u uvodnoj izjavi 13. privremene Uredbe privremeno utvrđeno da linearni FOH i razgranani FOH nisu istovjetni proizvodi te da, stoga, podatke koji se odnose na proizvođače koji proizvode FOH od razgrananih izomera treba isključiti iz analize štete.
(13)
U nedostatku bilo kakvih ostalih komentara u pogledu istovjetnog proizvoda, potvrđuju se uvodne izjave od 12. i 13. privremene Uredbe.
C. DAMPING
1. Indija
1.1. Uobičajena vrijednost
(14)
U nedostatku bilo kakvih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama 14. do 18. privremene Uredbe.
1.2. Izvozna cijena
(15)
U nedostatku bilo kakvih komentara o utvrđivanju izvozne cijene, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnoj izjavi 19. privremene Uredbe.
1.3. Usporedba
(16)
Nakon privremene i konačne objave, oba kineske proizvođača izvoznika ponovila su svoju tvrdnju da njihovu prodaju izvršenu prema jednom od početnih podnositelja pritužbe u Uniji tijekom RIP-a treba zanemariti pri izračunu dampinške marže (vidjeti uvodnu izjavu 22. privremene Uredbe). Trgovačka društva temeljila su svoju tvrdnju na činjenici da članak 9.1. Antidampinškog sporazuma WTO-a predviđa da iznos pristojbe koju treba uvesti bude jednaka cijeloj marži dampinga ili manja. Indijski proizvođači izvoznici, također, su uputili na članak 2.4. Antidampinškog sporazuma WTO-a prema kojem primjerenu usporedbu treba napraviti između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Na temelju toga tvrdili su da je podnositelj pritužbe pregovarao s njima o nabavu vrlo velikih količina po vrlo niskim cijenama u istom trenutku kad je pripremao pritužbu te da, stoga, cijene tih poslova nisu određene pošteno i da zato takve poslove ne treba uključiti u izračune dampinga.
(17)
Prije svega, treba napomenuti da činjenica da Antidampinški sporazum WTO-a dopušta mogućnost uvođenja pristojbe ispod cijele dampinške marže ne stvara obvezu takvog postupanja. Članak 9. stavak 4. osnovne Uredbe samo uvodu obvezu kako bi se antidampinška pristojba ograničila na razini dostatnoj za uklanjanje štete. Štoviše, nema dokaza da stranke nisu slobodno pregovarale o cijenama. Ispitivanje cjelokupne nabave dotičnog podnositelja pritužbe također je pokazalo da su cijene koju su dogovorila dva indijska proizvođača izvoznika bile u skladu s cijenama dogovorenima za nabavu usporedivih proizvoda dotičnog podnositelja pritužbe od ostalih dobavljača. Nadalje, utvrđeno je da je podnositelj pritužbe uvozio dotični proizvod od indijskih proizvođača izvoznika veći broj godina, a ne samo tijekom RIP-a. Štoviše, jedan proizvođač izvoznik je tvrdio tijekom usmene rasprave koju je vodio službenik za saslušanje da su njegove cijene u odnosu na dotičnog podnositelja pritužbe bile strukturno niže od cijena naplaćenih ostalim kupcima. Kao zaključak, nema dokaza da cijene nisu bile određene na pošten način samo zbog činjenice da je prodaja izvršena prema podnositelju pritužbe te se potvrđuje da se tvrdnja odbacuje.
(18)
Nakon privremene i konačne objave, oba indijska proizvođača izvoznika ponovila su svoj zahtjev za prilagodbu cijene zbog konverzije valuta prema članku 2. stavku 10. točki (j) osnovne Uredbe tvrdeći da je došlo do stalne aprecijacije indijskih rupija prema euru od studenoga 2009., što će narušiti izračune dampinga (vidjeti uvodnu izjavu 23. privremene Uredbe). Oba proizvođača izvoznika potvrdila su da su njihove prodajne cijene u drugoj polovici RIP-a bile više od cijena u prvoj polovici RIP-a, ali su tvrdili da je to kretanje bilo isključivo posljedica povećanja troškova sirovina i općeg poboljšanja uvjeta na tržištu nakon završetka gospodarske krize te nije odražavalo aprecijaciju indijskog rupija prema euru. Štoviše, trgovačka društva su tvrdila da, čak i ako su mogla redovito prilagoditi svoje cijene u kratkim intervalima, nikada nisu mogla točno predvidjeti razvoj deviznih tečajeva za buduće razdoblje.
(19)
Ispitni je postupak pokazao da čak i ako je bilo postupne aprecijacije indijskog rupija prema euru tijekom druge polovice RIP-a, kod svakog indijskog proizvođača izvoznika cijene za prodaju glavnih proizvoda nekoliko glavnih kupaca stvarno su se mijenjale svaki mjesec, posebno tijekom druge polovice RIP-a. Stoga nema naznake da se cijene za prodaju u Uniji nisu mogle mijenjati u isto vrijeme kako bi odražavale promjene deviznih tečajeva u roku od 60 dana kako je predviđeno člankom 2. stavkom 10. točkom (j) osnovne Uredbe i člankom 2.4.1. Antidampinškog sporazuma WTO-a. S obzirom na to da su se u nekoliko slučajeva cijene mijenjale često, svaka promjena deviznih tečajeva također se mogla izraziti. Štoviše, to je pokazalo da je tržište FOH-a općenito otvoreno za česte promjene cijena. Stoga, čak i u slučajevima kad su promjene cijena bile rjeđe, nema dokaza da to nije bilo zbog poslovne odluke stranaka. Činjenica da se cijene mogu brzo prilagoditi kako bi odražavale stanje na tržištu (u ovom slučaju, navodno promjene deviznih tečajeva) dalo je indijskim proizvođačima izvoznicima mogućnost odražavanja takvih promjena u svojim prodajnim cijenama ako su tako željeli i očito učinili u brojnim slučajevima. S obzirom na gore navedeno, prilagodba cijena zbog konverzija valuta nije opravdana i tvrdnja se odbacuje.
(20)
Nakon privremene objave jedan je indijski proizvođač izvoznik tvrdio da olakšica dodijeljena na temelju članka 2. stavka 10. točke (b) osnovne Uredbe za razlike u posrednim porezima, koji su se koristili u pogledu određenih vrsta proizvoda, trebalo odobriti i u pogledu proizvoda i mješavina s lancem duljine C12 i C14 zbog toga što je pristojba plaćena na sirovine korištene za te proizvode vraćena prilikom izvoza proizvoda. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi podaci koji su se mogli provjeriti na licu mjesta tijekom ispitnog postupka, a koji su dokazali da su doista takve pristojbe naknadno vraćene. Nakon konačne objave, trgovačko društvo je tvrdilo da su njegovi komentari pogrešno shvaćeni i da su sve sirovine korištene za proizvodnju proizvoda i mješavina s duljinama lanca C12 i C14 uvezene bez carine. S obzirom na to da se posredni porez treba platiti ako se te sirovine naknadno ugrade u proizvode koji se prodaju na domaćem tržištu, trgovačko društvo traži prilagodnu uobičajene vrijednosti za te specifične vrste proizvoda. Međutim, dokazi dostavljeni tijekom provjere pokazuju da su posebne sirovine koje su potrebne za proizvodnju vrsta proizvoda s duljinama lanca C12 i C14 i koje su tijekom RIP-a uvezene bez carine, dostatne za proizvodnju samo dijela izvozne prodaje tog proizvoda trgovačkog društva tijekom RIP-a. Stoga je sigurno da su najmanje dvije trećine izvoznog proizvoda s duljinama lanca C12 i C14 proizvedene korištenjem sirovina za koje su plaćene uvozne carine. S obzirom na to da trgovačko društvo nikad nije dostavilo nikakve dokaze koji pokazuju da su bilo koje od tih sirovina uvezeni bez carine korištene za izvoznu prodaju u Uniju, a ne za izvoznu prodaju trećim zemljama, tvrdnja se odbacuje.
(21)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara o usporedbi, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 20. i 23. privremene Uredbe.
1.4. Dampinška marža
(22)
U nedostatku bilo kakvih komentara o izračunu dampinške marže, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 24. do 26. privremene Uredbe.
(23)
Iznos konačno utvrđenog dampinga, izražen kao postotak neto cijene CIF-a franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Konačna dampinška marža
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Sva ostala trgovačka društva
9,3 %
2. Indonezija
2.1. Uobičajena vrijednost
(24)
Nakon privremene i konačne objave, jedan je indonezijski proizvođač izvoznik tvrdio da prilikom testiranja profitabilnosti poslova, prodajne, opće i administrativne (POA) troškove nije trebalo rasporediti prema pojedinim poslovima na temelju prometa i da je to dovelo do brojnih poslova za koje je utvrđeno da su neprofitabilni. Tvrdnja je ispitana, ali je utvrđeno da je dodjeljivanje troškova POA pojedinačnim poslovima na temelju prometa primjerenije s obzirom na prirodu takvih troškova koji se više odnose na vrijednost, nego na obujam. Treba napomenuti da ukupni iznos troškova POA raspoređen svakoj vrsti proizvoda ostaje isti bez obzira na to koja se od dvije metode koristi za dodjeljivanje troškova POA pojedinačnim poslovima. Konačno, poslovi za koje je proizvođač izvoznik postavio pitanje ishoda testa profitabilnosti ponovno su ispitani te je potvrđeno da su poslovi bili neprofitabilni. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(25)
Isti indonezijski proizvođač izvoznik je, također, tvrdio da, prilikom utvrđivanja razine dobiti korištene pri izračunu uobičajene vrijednosti, dobit od prodaje za koju je utvrđeno da nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine na razini vrste proizvoda ne treba isključiti, s obzirom da je više od 80 % ukupne domaće prodaje bilo profitabilno. U pogledu te tvrdnje, podsjeća se da se utvrđivanje prodaje u uobičajenom tijeku trgovine odvija na razini vrsta proizvoda, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 29. do 32. privremene Uredbe, s obzirom da je najprimjerenije točno pridružiti prodajne cijene odgovarajućim troškovima proizvodnje. Nadalje, članak 2. stavak 6. osnovne Uredbe ne isključuje podjelu ispitanog proizvoda u vrste proizvoda kada je to potrebno. Stoga se prodaja za koju je utvrđeno da nije izvršena u uobičajenom tijeku trgovine isključuje na razini vrste proizvoda iz obračuna dobiti korištene za izračun uobičajene vrijednosti. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(26)
Isti indonezijski proizvođač izvoznik je, također, tvrdio da kod izračuna uobičajene vrijednosti za određene vrste proizvoda nisu odbijene nikakve prilagodbe kako bi se uobičajene vrijednosti vratile na razinu franko tvornica. Tvrdnja je stoga prihvaćena i izračun je izmijenjen na odgovarajući način.
(27)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama 27. do 33. privremene Uredbe, osim izmjene kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. ove Uredbe.
2.2. Izvozna cijena
(28)
Nakon privremene objave, jedan indonezijski proizvođač izvoznik je tvrdio da nikakvo opravdanje nije dano zašto se cijena prema njegovom povezanom trgovačkom društvu uvozniku u Uniji smatra nepouzdanom te za izračun izvozne cijene u pogledu takve prodaje na temelju članka 2. stavka 9. osnovne Uredbe. U tom pogledu, treba napomenuti da se transferne cijene između povezanih stranaka ne smatraju pouzdanima, jer se mogu umjetno odrediti na različitim razinama, ovisno o tome što bi bilo povoljnije za dotična povezna trgovačka društva. Stoga se prilikom izračuna izvozne cijene na temelju članka 2. stavka 9. osnovne Uredbe, pri čemu se koristi razumna profitna marža neovisna o stvarnoj dobiti proizašloj iz transfernih cijena, izbjegavaju svi štetni učinci koji mogu proizaći iz transfernih cijena. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(29)
Za izvoznu prodaju u Uniju putem povezanih uvoznika u Uniji, nakon privremene objave, oba indonezijska izvoznika su tvrdila da je profitna marža korištena za izračun izvozne cijene prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe bila neprimjerena. Obojica su tvrdila da se dobit koja se koristila u privremenoj fazi odnosila samo na jednog uvoznika koji djelomično surađuje i nije bila provjerena te je, stoga, nepouzdana. U skladu s tim, predložili su korištenje dobiti od 5 % kako je učinjeno u ostalim ispitnim postupcima. S obzirom na nisku razinu suradnje nezavisnih uvoznika u ovom ispitnom postupku, tvrdnja je prihvaćena i primijenjena je razina dobiti od 5 %, što je bilo u skladu s razinama dobiti korištenima u prethodnim ispitnim postupcima za isti sektor.
(30)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara o usporedbi, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 34. to 36. privremene Uredbe, prilagođen kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 29. ove Uredbe.
2.3. Usporedba
(31)
Nakon privremene objave oba indonezijska izvoznika su ukazala na to da nikakvu prilagodnu nije trebalo napraviti za razlike u provizijama prema članku 2. stavku 10. točki i. za prodaju putem odgovarajućih povezanih trgovaca u trećoj zemlji. Oba trgovačka društva su tvrdila da njihova proizvodna trgovačka društva u Indoneziji te povezani trgovci u Singapuru čine jedinstveni gospodarski subjekt i da trgovi u trećoj zemlju posluju u svojstvu izvoznog odjela povezanih indonezijskih trgovačkih društava. Međutim, u oba slučaja domaću prodaju, kao i dio izvozne prodaje trećim zemljama, fakturirao je izravno proizvođač u Indoneziji, a trgovci u Singapuru su dobili specifičnu proviziju. Za jedno od indonezijskih trgovačkih društava ova je provizija navedena u ugovoru koji obuhvaća samo izvoznu prodaju. Štoviše, trgovci u trećoj zemlji prodaju i proizvode koje proizvode ostali proizvođači, u jednom slučaju i nepovezani proizvođači. Oba povezana trgovca u Singapuru, stoga, imaju jasne funkcije koje su slične funkcijama zastupnika koji posluje na temelju provizije. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(32)
Nakon konačne objave, indonezijska Vlada i jedan indonezijski proizvođač izvoznik ponovili su tvrdnju o jedinstvenom gospodarskom subjektu iz prethodne uvodne izjave. Tvrdili su da je u predmetu Matsushita protiv Vijeća (4) Sud prethodno smatrao da činjenica da proizvođač obavlja određene prodajne funkcije ne znači da proizvođač i trgovac ne mogu činiti jedinstveni gospodarski subjekt. Nadalje, također su tvrdili da prodaja trećim zemljama koju je izvršio izvoznik izravno bez uključivanje trgovca u Singapuru predstavlja samo mali postotak izvozne prodaje te da je u presudi u predmetu Interpipe (5) Prvostupanjski sud smatrao da mali obujam izravne prodaje proizvođača ne podupire tvrdnju da nema jedinstvenog gospodarskog subjekta. Konačno, naveli su da u predmetu Canon protiv Vijeća (6) činjenica da prodajno ovisno društvo posluje i kao distributer proizvoda iz ostalih trgovačkih društava ne utječe na nalaz o jedinstvenom gospodarskom subjektu.
(33)
Iako je u predmetu Matsushita protiv Vijeća Sud smatrao da su institucije u tom slučaju bile ovlaštene utvrditi da proizvođač, zajedno s jednim ili više distributera koje kontrolira, čini jedinstveni gospodarski subjekt iako sam obavlja određene prodajne funkcije, to ne znači nužno da postoji obveza da se proizvođač i njegova povezana prodajna trgovačka društva uvijek smatraju jedinstvenim gospodarskim subjektom. Nadalje, za razliku od indonezijskog proizvođača izvoznika, proizvođač u predmetu Matsushita protiv Vijeća nije sam obavljao nikakvu izravnu prodaju. Drugi, kod presude u predmetu Interpipe, činjenica da je izravna prodaja proizvođača izvoznika predstavljala samo ograničeni postotak ukupnog obujma prodaje u Uniji, bila je samo jedan element koji je analizirao Prvostupanjski sud. Još važnije, Sud je naglasio činjenicu da je ta izravna prodaja izvršena u novim državama članicama trajala samo u prijelaznom razdoblju. Za razliku od toga, u ovom slučaju raspoloživi dokazi upućuju na to da izravna prodaja proizvođača u određene treće zemlje nije privremena, nego, barem u načelu, strukturna, tj. stalna. Štoviše, za svaki dotični proizvod, ta prodaja predstavlja značajan postotak njegove domaće prodaje. Konačno, u predmetu Canon protiv Vijeća, prodaja prodajnog ovisnog društva proizvođača izvoznika na domaćem tržištu uključivala je ostale proizvode koji su prodavani samo pod drukčijim imenom brenda, ali ih je ipak sve proizveo sam proizvođač izvoznik. Tvrdnja se stoga ponovno odbacuje.
(34)
Jedno indonezijsko trgovačko društvo je dalje tvrdilo da je, čak i ako se koncept jedinstvenog gospodarskog subjekta ne prihvati, Komisija uvela „dvostruku maržu” odbijanjem od izvozne cijene nezavisnim kupcima u Unije i dobiti povezanog uvoznika u Uniji, kao i provizije povezanog trgovca u trećoj zemlji. Međutim, ova dva elementa uzeta su u obzir za različite svrhe i zasebno su odbijeni. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 28., za izvoznu prodaju putem povezanih uvoznika u Uniji, izvozna cijena izračunava se prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe na temelju cijene po kojoj su uvezeni proizvodi prvi put ponovno prodani nezavisnom kupcu. U tim slučajevima prilagodba nastale dobiti provodi se tako da se utvrdi pouzdana izvozna cijena na razini granice Unije. Nasuprot tome, provizija povezanog trgovca u trećoj zemlji oduzeta je prema članku 2. stavku 10. točki i. osnovne Uredbe. Stoga je zahtjev odbačen.
(35)
Trgovačko društvo je dalje tvrdilo da, u slučaju prilagodne izvozne cijene za proviziju povezanog trgovca u trećoj zemlji prema članku 2. stavku 10. točki i., istovjetnu prilagodbu treba napraviti za uobičajenu vrijednosti, s obzirom da je ovaj trgovac, također, koordinirao domaću prodaju. Međutim, pisani ugovor između trgovca i proizvođača u Indoneziji obuhvaća samo izvoznu prodaju. Štoviše, domaću prodaju fakturira trgovačko društvo u Indoneziji. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(36)
U pogledu prilagodbe prema članku 2. stavku 10. točki i. osnovne Uredbe, smatra se primjerenim koristiti razumnu profitnu maržu neovisno o stvarnoj dobiti proizašloj iz transfernih cijena kako bi se izbjegli svi štetni učinci koji mogu proizaći iz transfernih cijena. Stoga su stvarne profitne marže trgovaca u trećoj zemlji koje su korištene u privremenoj fazi zamijenjene dobiti od 5 % koja se smatra razumnom dobiti za djelatnosti koje obavljaju trgovinska društva u kemijskom sektoru, kao što je učinjeno u prethodnim slučajevima (7).
(37)
Drugo indonezijsko trgovačko društvo je tvrdilo da je Komisija dva puta oduzela troškove provizije za prodaju putem njegovog povezanog uvoznika u Uniji. Trgovačko društvo je tvrdilo da je prilagodba za troškove POA povezanog uvoznika i troškove provizije kao izravnog prodajnog troška provedena prilikom izračuna izvozne cijene prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe. S obzirom da su troškovi provizije već uključeni u troškove POA, to je dovelo do dvostrukog oduzimanja troškova provizije. Utvrđeno je da je tvrdnja opravdana i izračun je odgovarajuće izmijenjen.
(38)
Jedno trgovačko društvo ponovilo je svoj zahtjev za prilagodbu za razlike u fizičkim svojstvima na temelju toga što izvozi dotični proizvod i u tekućem i u krutom obliku Uniju, dok ga prodaje samo u krutom obliku na domaćem tržištu te da su cijene tekućeg oblika niže od cijena krutog oblika ispitanog proizvoda (vidjeti uvodnu izjavu 39. privremene Uredbe). U potporu tom zahtjevu trgovačko je društvo dostavilo presliku dva računa za prodaju na izvoznim tržištima. Međutim, taj se dokaz ne može provjeriti u ovoj kasnijoj fazi postupka, nisi se može potvrditi da se prikazane razlike primjenjuju na sve slučajeve kada postoje gore navedene razliku fizičkim svojstvima. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(39)
Nakon privremene objave, jedan indonezijski izvoznik je tvrdio da kamatna stopa korištene za izračun troškova kredita povezanog uvoznika u Uniji u privremenoj Uredbi nije bila razmjerna i predložio je korištenje kamatne stope temeljena na brojčanim podacima koje je za RIP objavila Deutsche Bundesbank. S obzirom na to da su podaci o kamatnoj stopu korišteni za izračun troškova kredita za to trgovačko društvo u privremenoj Uredbi temeljeni na podacima koje su dostavile ostale stranke te da, stoga, odražavaju financijsko stanje koje se ne može nužno primijeniti na dotičnog povezanog uvoznika, tvrdnja je prihvaćena i izračun je izmijenjen na odgovarajući način.
(40)
U nedostatku bilo kakvih ostalih komentara koji se odnose na usporedbu, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama 37. do 40. privremene Uredbe, prilagođeni kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 36., 37. i 39. ove Uredbe.
2.4. Dampinška marža
(41)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara koji se odnose na izračun dampinške marže, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 41. i 42. privremene Uredbe.
(42)
Iznos konačno utvrđenog dampinga, izražen kao postotak neto cijene CIF-a franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
P.T. Ecogreen Oleochemicals
7,3 %
P.T. Musim Mas
5,4 %
Sva ostala trgovačka društva
7,3 %
3. Malezija
3.1. Uobičajena vrijednost
(43)
Nakon privremene objave jedan od malezijskih proizvođača izvoznika je tvrdio da se test profitabilnosti u okviru ocjene uobičajenog tijeka trgovine (vidjeti uvodnu izjavu 46. privremene Uredbe) nije trebao temeljiti na ponderiranom prosječnom godišnjem trošku proizvodnje nego, s obzirom na dnevne promjene cijena glavne sirovine, na individualnom trošku svakog domaćeg posla. U pogledu te tvrdnje treba naglasiti da je stalna praksa Komisije koristiti ponderirani prosječni trošak proizvodnje kao referentnu vrijednost za test profitabilnosti. Te tvrdnje se trgovačko društvo držalo u odgovoru na upitnik i ona je činila temelj posjeta radi provjere na licu mjesta koji je uskladio podatke koje je prijavilo trgovačko društvo s njegovim financijskih izvještajima. Zahtjev za korištenje troškova proizvodnje na temelju posla, što bi predstavljalo značajno odstupanje od uobičajene prakse Komisije, prvi put je dostavljen u komentarima trgovačkog društva u pogledu privremene objave te se odgovarajući brojčani podaci, stoga, nisu mogli provjeriti na licu mjesta. Također, treba napomenuti da se dokumentacija troškovima pojedinih poslova koju je dostavilo trgovačko društvo kao potporu svojem zahtjevu, u velikoj mjeri temelji na procjenama i, stoga, ne može prikazati točnije i reprezentativnije podatke o troškovima od onih koji je trgovačko društvo na početku prijavilo i koji su provjereni na licu mjesta. Konačno, treba napomenuti da struktura nove dokumentacije o troškovima koja je dostavljena ne omogućava usklađivanje s ovim dijelom izvješća o upravljanju koja su provjerena na licu mjesta. Stoga je zahtjev odbačen.
(44)
Malezijski izvoznik bez domaće prodaje (vidjeti uvodnu izjavu 51. privremene Uredbe) tvrdio je da se iznosi za troškove POA i dobit korišteni za izračun uobičajene vrijednosti nisu trebali temeljiti na ponderiranom prosjeku stvarnih iznosa utvrđenih za dva druga proizvođača izvoznika koji prodaju istovjetni proizvod na malezijskom tržištu. Trgovačko društvo je tvrdilo da ti brojčani podaci nisu reprezentativni, s obzirom da trgovačko društvo koristi drukčije načine izrade koji uključuju drukčiju osnovnu sirovinu. U pogledu te tvrdnje treba podsjetiti da su prilikom izračuna uobičajene vrijednosti korišteni vlastiti troškovi proizvodnje tog trgovačkog društva. Samo su se iznosi koji se odnose na troškove POA temeljili na brojčanim podacima dobivenima od dva ostala malezijska proizvođača izvoznika. U pogledu iznosa za dobit, utvrđeno je kao je objašnjeno u uvodnoj izjavi 45. ove Uredbe. Drugo, trgovačko društvo nije objasnilo navodni utjecaj korištenog načina proizvodnje troškove POA. Nadalje, napominje se da je samo ograničeni dio proizvodnje trgovačkog društva temeljen na navodno drukčijem načinu proizvodnje, dok se znatan dio proizvodnje izvodi u istom proizvodnom procesu i korištenjem istih osnovnih sirovina kao u slučaju druga dva malezijska proizvođača. Stoga se zaključuje da trgovačko društvo nije pokazalo da korišteni brojčani podaci nisu reprezentativni i tvrdnja je u tom pogledu odbačena.
(45)
Isti malezijski izvoznik je dalje tvrdio da, ako Komisija ipak koristi podatke druga dva izvoznika za potrebe utvrđivanja troškova POA, takvi se podaci trebaju temeljiti na ponderiranim prosječnim brojčanim podacima koji se odnose na sve domaće poslove tih proizvođača izvoznika, a ne samo na profitabilne poslove. U načelu je ova tvrdnja prihvaćena. Stoga, u pogledu troškova POA, potvrđuje se da su prosječni troškovi POA za sve domaće poslove dva malezijska proizvođača izvoznika korišteni za izračun uobičajene vrijednosti. Brojčani podaci korišteni za ovaj izračun provjereni su tijekom posjetâ radi provjere u odgovarajućim malezijskim trgovačkih društvima. U pogledu utvrđivanja dobiti treba napomenuti da nije bilo moguće utvrditi iznos za dobit na temelju iznosa nastalih i ostvarenih od stranke druga dva proizvođača izvoznika. Doista, takav izračun dovodi do ukupnog iznosa gubitka. Nikakvi se podaci o dobiti, stoga, nisu mogli utvrditi na temelju toga. U tom pogledu, odbacuje se tvrdnja malezijskog izvoznika da se negativni iznos može koristiti kao iznos dobiti za izračun uobičajene vrijednosti. Doista, koncept dobiti nužno upućuje na postojanje pozitivnog iznosa. Stoga se razmatralo može li se iznos za dobit utvrditi na temelju profitabilne prodaje proizvođača izvoznika u Maleziji, no taj je pristup odbačen, jer bi bio u suprotnosti s nalazima WTO-a u slučaju uvoza posteljnog rublja od pamuka iz Indije (8). Stoga, prema članku 2. stavku 6. točki (c) osnovne Uredbe, iznos dobiti treba se temeljiti na svim drugim razumnim metodama te se, u izostanku ostalih raspoloživih podataka, dugoročna komercijalna kamatna stopa u Maleziji smatrala primjernim na temelju za utvrđivanje dobiti. Ova se metoda smatrala konzervativnom, razumnom i najviše primjernom u smislu članka 2. stavka 6. točke (c) osnovne Uredbe. Napominje se da tako utvrđena profitna marža ne prelazi dobit koju su ostvarili ostali proizvođači izvoznici od prodaje proizvodâ iste opće kategorije na domaćem tržištu zemlje podrijetla.
(46)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama 44. do 51. privremene Uredbe, osim izmjene kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 45. ove Uredbe.
3.2. Izvozna cijena
(47)
Za izvoznu prodaju u Uniju putem povezanih uvoznika u Uniji, nakon privremene objave, dva malezijska izvoznika tvrdila su da je profitna marža korištena za izračun izvozne cijene prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe bila neprimjerena. Jedno od trgovačkih društava poduprlo je tvrdnju brojčanim podacima o profitabilnosti tijekom RIP-a nekih njihovih europskih nepovezanih trgovaca. U tom pogledu treba napomenuti da se ti brojčani podaci ne mogu smatrati reprezentativnim, s obzirom na to da su trgovci naveli trgovinu velikog broja kemijskih proizvoda, a u jednom slučaju trgovac je bio i proizvođač. Stoga su odbačeni kao pouzdana referentna vrijednost. Drugo trgovačko društvo je tvrdilo da njegovog povezanog uvoznika u Uniji ne treba smatrati distributerom nego povezanim zastupnik te, stoga, prilagodba troškova POA i dobiti prilikom izračuna izvozne cijene ne treba prelaziti postotak proviziji koja se uobičajeno daje nezavisnim zastupnicima koji trguju u tom sektoru. Trgovačko je društvo dostavilo sporazume s nezavisnim zastupnicima kao mjerilo. Tvrdnja je dodatno objašnjena nakon konačne objave uz argument da se u slučaju elektroda od volframa (9) dobit povezanog uvoznika smatrala pouzdanom i prihvaćena je za izračun izvozne cijene. Kao odgovor na tu tvrdnju treba napomenuti da članak 2. stavak 9. osnovne Uredbe ne predviđa različiti tretman između povezanih uvoznika koji navodno posluju kao distributeri i uvoznika koji navodno posluju kao zastupnici.
Članak 2. stavak 9. propisuje prilagodne za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje te za nastalu dobit. Nadalje, treba napomenuti da je ispitni postupak pokazao da se povezano trgovačko društvo nalazi u Uniji. Društvo, između ostalog, rješava narudžbe kupaca i izdavanja računa za dotični proizvod koji proizvodi povezani izvoznik te je odgovorno za organiziranje postupka carinjenja u Uniji. Činjenica da određene aktivnosti obavlja povezani izvoznik prije uvoza ne znači da se izvozna cijena ne može ponovno izračunati na temelju preprodajne cijene prvom nezavisnom kupcu uz provedene potrebne prilagodbe prema članku 2. stavku 9. Razlike u funkcijama koje je dostavilo trgovačko društvo u usporedbi s ostalim povezanim uvoznicima u uobičajenim se uvjetima odražavaju u troškovima POA, pri čemu je Komisija koristila stvarne podatke trgovačkog društva. Stoga se ta tvrdnja nije mogla prihvatiti. Treba, stoga, napomenuti da je u gore navedenom predmetu u pogledu elektroda od volframa povezani uvoznik dodatno uključen u daljnji proizvodni proces proizvoda od strane povezane grupacije te da je obavljao i druge djelatnosti, osim onih trgovačkog društva. Stoga je utvrđeno da za takvu složenu strukturu dobit nepovezanih uvoznika nije bila dostatno reprezentativna. Situacija u ovom slučaju ne može se usporediti sa situacijom dotičnog malezijskog povezanog uvoznika koji obavlja samo funkcije vezenu uz trgovanje. Ipak je, zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 29., dotična profitna marža prilagođena na 5 %. U nedostatku bilo kakvih drugih komentara koji se odnose na utvrđivanje izvozne cijene, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama 52. do 54. privremene Uredbe, osim izmjene kako je gore objašnjeno.
3.3. Usporedba
(48)
Nakon privremene objave jedan je malezijski izvoznik ponovio svoju tvrdnju (vidjeti i uvodnu izjavu 57. privremene Uredbe) da je njegov povezani uvoznik u Unije de facto izvozni odjel proizvođača i da bi došlo do velikih odbitaka prilikom utvrđivanja izvozne cijene franko tvornica ako bi se napravile pune prilagodbe troškova POA i dobiti, prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe. Trgovačko društvo je, alternativno, tvrdilo da sličnu prilagodnu treba napraviti prilikom izračuna uobičajene vrijednosti. Zahtjev je ponovljen u podnesku nakon konačne objave. Međutim, nije dostavljen nikakav novi argument koji bi doveo do promjene zaključaka u tom pogledu. Posebno se podsjeća da je račune izdalo povezano trgovačko društvo kupcima u Uniji i da je uplate primilo povezano trgovačko društvo od kupaca u Uniji. Nadalje, treba napomenuti da su prodaje od strane povezanog trgovačkog društva uključivale i uvećani iznos. Također, financijski izvještaji povezanog trgovačkog društva pokazali su da je društvo snosilo uobičajene troškove POA između uvoza i ponovne prodaje. Stoga, povezano trgovačko društvo doista obavlja tipične funkcije uvoznika. Konačno, treba napomenuti da je i proizvođač iz Malezije obavljao izravnu prodaju nezavisnim klijentima u Uniji i ostalim zemljama. U vezi potonjeg, trgovačko društvo uputilo je na presudu u predmetu Interpipe s argumentima sličnima onima indonezijskih proizvođača izvoznika. Zbog razloga koji su već opisani u uvodnoj izjavi 33. ove Uredbe, okolnosti u ovom slučaju razlikuju se od okolnosti objašnjenih u presudi u predmetu Interpipe. Nadalje, u ovom kontekstu naglašava se da je tvrdnja malezijskog izvoznika da je nezavisnu prodaju trgovačkog društva dogovorio njegov nezavisni uvoznik u Uniji koji posluje u svojstvu odjela za izvoznu prodaju malezijskog trgovačkog društva, u suprotnosti s objašnjenjima danima tijekom posjeta radi prodaje kada je ključnu ulogu imalo matično trgovačko društvo u Japanu. Gornji nalazi doveli su do zaključka da prilagodbu troškova POA i dobiti treba zadržati te nikakva slična prilagodna za izračun uobičajene vrijednosti nije opravdana.
(49)
Isto trgovačko društvo je, također, tvrdilo da su dva puta odbijeni određeni prodajni troškovi njegovog povezanog uvoznika prilikom izračuna izvozne cijene. Izračuni su provjereni i, s obzirom na to da je utvrđeno kako je tvrdnja opravdana, prilagođeni na odgovarajući način.
(50)
Jedan od malezijskih izvoznika je tvrdio da usporedbu između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene ne treba temelji na vrstama proizvoda kako je utvrđeno kontrolnim brojevima proizvoda (PCN), nego na vlastitim oznakama proizvoda trgovačkih društava. Prema tom trgovačkom društvu, brojevi PCN koji se koriste u ispitnom postupku neće dostatno detaljno obuhvatiti specifičnosti proizvodnog procesa i razlike u troškovima i cijenama. U potporu ovoj tvrdnji trgovačko društvo je uputilo na neke od svojih proizvoda koji se proizvode putem različitih proizvodnih procesa i korištenjem različitih sirovina, što je dovelo do većih jediničnih troškova proizvodnje. Treba napomenuti da taj zahtjev nije upućen niti u privremenoj fazi ispitnog postupka niti tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta. Nadalje, korištenje vlastitih oznaka proizvoda trgovačkog društva prilikom izračuna ne bi riješili problem različitih metoda proizvodnje s obzirom da su oznake proizvoda trgovačkih društava korištene i za proizvode izrađene u okviru različitih proizvodnih procesa. Stoga je zahtjev odbačen.
(51)
U nedostatku bilo kakvih komentara koji se odnose na usporedbu, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama 55. do 58. privremene Uredbe, osim izmjene kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49. ove Uredbe.
3.4. Dampinška marža
(52)
Nakon privremene objave, malezijski proizvođač koji nije izvozio u Uniju komentirao je uvodnu izjavi 60. privremene Uredbe tvrdeći da postoje drugi proizvođači dotičnog proizvoda u Maleziji. U tom se pogledu napominje da prisutnost dodatnog proizvođača u Maleziji, koji ne izvozi u Uniju, ne mijenja nalaz u pogledu razine suradnje u Maleziji s obzirom na to da nisu dostavljeni nikakvi dokazi da ispitana trgovačka društva nisu predstavljala cjelokupan izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Nadalje, isti malezijski proizvođač kritizirao je činjenicu da će proizvođači, poput njega, koji nisu izvozili u Uniju tijekom RIP-a podlijegati preostaloj stopi pristojbe. U tom pogledu treba napomenuti da trgovačka društva koja nisu izvozila u Uniju tijekom RIP-a ne mogu imati individualnu stopu pristojbe. Međutim, čim ta trgovačka društva počnu izvoziti, ili sklope neopozivu obvezu u pogledu prodaje u Uniji, mogu zatražiti reviziju u vezi s novim izvoznikom, u skladu s člankom 11. stavkom 4. osnovne Uredbe koja može dovesti do individualne marže pristoje ako se ispune uvjeti iz tog članka.
(53)
Jedan od malezijskih proizvođača je tvrdio da vrijednost CIF korištenu kao temelj za izračun postotka dampinške marže ne treba temeljiti na cijeni prijavljenoj carini, nego se treba izračunati od preprodajne cijene, bez svih troškova nakon uvoza u Uniju. Međutim, s obzirom da je cijena CIF korištena kao temelj carinske vrijednosti deklarirane na granici Unije i da se čini da je pogrešno deklarirana, tu istu cijenu treba koristiti kao temelj za izračun postotka dampinške marže. Trgovačko društvo je tvrdilo da postoji vremenska razlika između povezanih isporuka iz Malezije i carinjenja za potrebe ponovne prodaje u Uniji. Međutim, čak i ako se računi za carinjenje izdaju u kasnijoj fazi, s cijenama koje prate metodu procjene zaliha FIFO, to je još uvijek transferna cijena, a ne preprodajna cijena koje je temelj za izračun carinske vrijednosti. Stoga je tvrdnja odbačena.
(54)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara koji se odnose na izračun dampinške marže, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 59. i 60. privremene Uredbe.
(55)
Iznos konačno utvrđenog dampinga, izražen kao postotak neto cijene CIF-a franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Konačna dampinška marža
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
3,3 %
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
5,3 %
Fatty Chemicals Malaysia Sdn. Bhd.
5,7 %
Sva ostala trgovačka društva
5,7 %
D. ŠTETA
1. Uvodne napomene
(56)
Nakon objave privremene Uredbe, utvrđeno je da je trebalo napraviti manje ispravke brojčanih podataka o potrošnji zbog administrativne pogreške. To je dovelo do manjih promjena obujma prodaje, tržišnog udjela industrije Unije i tržišnog udjela dotičnih zemalja. Međutim, te ispravke nisu imale značajan učinak na kretanja i zaključke donesene u pogledu potrošnje, obujma prodaje, tržišnog udjela industrije Unije i tržišnog udjela dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja na tržištu Unije.
2. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(57)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 62. privremene Uredbe, utvrđeno je da su istovjetni proizvod proizvodila dva podnositelja pritužbe i mali proizvođači u Uniji. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 11. i 12. ove Uredbe, proizvođači koji proizvode FOH s razgrananim izomerima bili su isključeni iz definicije proizvođača FOH-a u Uniji. Unatoč činjenici objašnjenoj u uvodnoj izjavi 58. ove Uredbe, potvrđuje se industrija Unije kako je definirana u uvodnim izjavama 62. i 63. privremene Uredbe.
(58)
Jednog od dva podnositelja pritužbe preuzelo je trgovačko društvo koje u trenutačnom postupku sudjeluje kao korisnik. Taj podnositelj zahtjeva imao je neutralan stav nakon objavljivanja privremene Uredbe.
(59)
Stoga su neke stranke postavile pitanje razine potpore ili pravnog temelja ispitnog postupka tvrdeći da se potpora prema ispitnom postupku mora zadržati tijekom cijelog ispitnog postupka.
(60)
Analiza te tvrdnje je pokazala da preostali podnositelj zahtjeva predstavlja preko 40 % ukupne proizvodnje u Uniji, a stoga i više od 25 % ukupne proizvodnje Unije i 100 % proizvođača FOH-a iz Unije koji su izrazili potporu ili suprotstavljanje pritužbi. Stoga su pragovi od 25 % i 50 % prema članku 5. stavku 4. osnovne Uredbe u potpunosti ispunjeni, a pravni temelj se potvrđuje.
(61)
Neke su stranke tvrdile da se, s obzirom da su oba podnositelja pritužbe uvozila dotični proizvod tijekom RIP-a, oni ne trebaju smatrati dijelom industrije Unije. Međutim, potvrđeno je da postotak uvezenog proizvoda od stranke tih trgovačkih društva iz dotičnih zemalja nije bio bitan u usporedni s njihovom proizvodnjom istovjetnog proizvoda. Nadalje, taj je uvoz bio uglavnom privremene prirode. Stoga se može potvrditi da je temeljna djelatnost tih trgovačkih društava proizvodnja i prodaja istovjetnog proizvoda. Stoga se potvrđuju uvodne izjave 62. do 63. privremene Uredbe.
3. Potrošnja Unije
(62)
U izostanku komentara o potrošnji u Uniji, potvrđuju se uvodne izjave od 64. do 66. privremene Uredbe.
4. Uvoz u Uniju iz dotičnih zemalja i sniženje cijene
4.1. Kumulacija
(63)
Brojne stranke su protivile činjenici da je kumulativna ocjena napravljena za tri dotične zemlje u privremenoj Uredbi. Prema njihovom mišljenju, uvjeti za kumulaciju iz članka 3. stavka 3. osnovne Uredbe nisu bili ispunjeni. Točnije, tvrdile su da je negativno sniženje cijene utvrđeno za jednu od zemalja isključilo kumulaciju. Osim toga, tvrdile su da se kretanja obujma prodaje za tri zemlje izvoznice razlikuju tijekom razmatranog razdoblja, da su pristup sirovinama te sirovine korištene u tri zemlje izvoznici bili također drukčiji. Konačno, navelo se da je izvozna prodaja iz jedne od dotičnih zemalja izvršena putem kanala povezanih trgovačkih društava. Prema njihovom mišljenju postojali su različiti uvjeti tržišnog natjecanja između dotičnih zemalja na tržištu Unije. Članak 3. stavak 4. osnovne Uredbe kaže da kada se nad uvozom proizvoda iz više od jedne zemlje istodobno provodi antidampinški ispitni postupak, učinak takvih uvoza kumulativno se ocjenjuje jedino ako je utvrđeno da: (a) dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoze iz svake od zemalja pojedinačno viša je od de minimis marže definirane u članku 9. stavku 3. i da obujam uvoza iz svake od zemalja nije zanemariv; i (b) kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena je s obzirom na uvjete konkurencije između uvoznih proizvoda i uvjete konkurencije između uvoznih proizvoda i istovjetnih proizvoda Unije.
(a)
Kako je objašnjeno u stavku 4.3.2. privremene Uredbe, obujam dampinškog uvoza za svaku dotičnu zemlju bio je zanemariv, a prisutnost dampinškog uvoza ostala je značajna tijekom razmatranog razdoblja.
(b)
Utvrđeno je da su uvjeti konkurencije i utvrđivanja cijene dotičnih zemalja bili slični između uvezenih proizvoda i istovjetnog proizvoda, posebno tijekom RIP-a. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 127. privremene Uredbe, razine uklanjanja štete utvrđene za dotične zemlje bile su značajno iznad praga de minimis od 2 %. Stoga sniženje cijene ne odražava točno stanje koje bi nastupilo na tržištu s pozitivnom konkurencijom cijena. Nadalje, analizirani su prodajni kanali i kretanja cijena za svaku od dotičnih zemalja te je utvrđeno da su slični kako je prikazano u donjoj tablici. Uvozne cijene dotičnih zemalja slijedile su trend pada i bile su posebno niske tijekom RIP-a u usporedbi s prosječnim cijenama industrije Unije.
Uvoz na temelju Eurostata (prilagođen da obuhvaća samo dotični proizvod)
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječna cijena u EUR/tona za Maleziju
911
944
799
857
Indeks: 2007. = 100
100
104
88
94
Godišnji Δ %
3,6
-15,4
7,3
Prosječna cijena u EUR/tona za Indoneziju
996
1 169
899
912
Indeks: 2007. = 100
100
117
90
92
Godišnji Δ %
17,3
-23,1
1,4
Prosječna cijena u EUR/tona za Indiju
997
1 141
897
915
Indeks: 2007. = 100
100
114
90
92
Godišnji Δ %
14,4
-21,4
2,1
(64)
Slijedom toga, potvrđuju se uvodne izjave 67. do 70. privremene Uredbe.
4.2. Obujam, cijena i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja
(65)
U nedostatku komentara koji se odnose na obujam, cijenu i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, potvrđuju se uvodne izjave 71. do 73. privremene Uredbe.
4.3. Sniženje cijena
(66)
Stranke su tvrdile da postoje razlike u cijenama sirovina između FOH-a koji je proizvodi od prirodnih ulja i masnoća i sintetičkih izvora, kao što su sirovo ili mineralno ulje, te da je trebalo uvesti dodatni kriterij u pogledu kontrolnog broja proizvoda (PCN) kako bi se razmotrile razlike u troškovima proizvodnje koje su proizašle iz različitih proizvodnih procesa. Međutim, brojevi PCN utvrđuju se na temelju pojedinačnih svojstava svake podkategorije elemenata obuhvaćenih definicijom dotičnog proizvoda, a ne na temelju cijene svakog od tih elemenata. Štoviše, utvrđeno je da nema bitne razlike u pogledu osnovnih svojstava FOH-a koji se proizvodi od prirodnih ulja i masnoća i FOH-a od sirovog ili mineralnog ulja, niti je razlika u troškovima proizvodnje takva da opravdava razlikovanje u pogledu PCN-a. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(67)
Određene stranke su tvrdile da su brojčani podaci korišteni za odražavanje troškova nakon uvoza, koji iznose oko 3 % uvozne cijene, korišteni za utvrđivanje razine sniženja cijene dotičnih zemalja, bili nejasni i činilo se da ne odgovaraju u ovom slučaju. Međutim, podaci provjereni tijekom ispitnog postupka su pokazali da su stranke uvoznice, kao što su uvoznici i korisnici, morali platiti takav iznos troškova nakon uvoza kako bi pustili dotični proizvod u slobodan promet na tržištu Unije. Osim toga, stranke nisu dostavile nikakve dokaze koji bi ukazali na to da troškovi nakon uvoza nisu točno utvrđeni u ovom slučaju. Stoga je ova tvrdnja odbačena. Potvrđuje se metodologija korištena za izračun sniženja cijene kako je objašnjena u uvodnim izjavama 74. i 75. privremene Uredbe.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
5.1. Uvodne napomene
(68)
Unatoč promjeni vlasništva navedenoj u uvodnoj izjavi 58., smatralo se da podatke koje je dostavio podnositelji pritužbe i koji su provjerenim u njegovim prostorijama, a koji se povukao, ne treba automatski isključiti iz analize štete, jer njegova proizvodnje ostaje dio proizvodnje Unije.
(69)
Neke stranke su tvrdile da neke podatke koje je dostavila industrija Unije, posebno u pogledu nabave dotičnog proizvoda podrijetlom iz Indije, Malezije i Indonezije, treba isključiti iz analize štete i izračuna marže štete, jer bi svaka navodna šteta koja se odnosi na tu nabavu bila samonanesena. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 63. privremene Uredbe, ta navabila bila je uglavnom posljedica privremenog zatvaranja jednog od proizvodnih pogona jednog proizvođača. Štoviše, ta nabava nije bila bitna u odnosu na ukupnu proizvodnju podnositeljâ zahtjeva. Stoga nije bilo uvjerljivih razloga za isključivanje nabave navedenih proizvođača iz analize štete ili izračuna razine uklanjanja štete.
(70)
Potvrđuju privremene napomene navedene u uvodnoj izjavi 76. privremene Uredbe.
5.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta, prodaja i tržišni udjel
(71)
U nedostatku komentara koji se odnose na proizvodnju, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, prodaju i tržišni udjel industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave 77. do 81. privremene Uredbe.
5.3. Prosječne jedinične cijene industrije Unije
(72)
Nakon objave privremene Uredbe, utvrđeno je da je trebalo napraviti ispravke prosječnih jediničnih cijena industrije Unije zbog administrativne pogreške. Donja tablica prikazuje promijenjeno kretanje jedinične cijene industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
Jedinična cijena, prodaja u Uniji nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007. = 100
100
123
102
96
Godišnji Δ %
22,6 %
-16,9 %
-5,3 %
Izvor:
odgovori na upitnik
(73)
Suprotno od onoga što je navedeno u uvodnoj izjavi 84. privremene Uredbe, cijene industrije Unije smanjile su se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje je bilo značajno od 2008. do 2009. s daljnjim padom tijekom RIP-a, Tijekom tog razdoblja prodajna cijena smanjila se za 22 %. Gornja promjena nije utjecala na zaključak o gospodarskom stanju industrije Unije te se, u nedostatku komentara o prosječnim jediničnim cijenama industrije Unije, uvodne izjave 82. i 83. privremene Uredbe potvrđuju.
5.4. Zalihe, zaposlenost, plaće i produktivnost, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, rast, visina stvarne dampinške marže.
(74)
Neke su stranke tvrdile da industrija Unije nije mogla pretrpjeti štetu, jer su trgovačka društva koja su dio industrije Unije, vertikalno integrirana i uvozila su dotični proizvod iz trećih zemalja. Stoga su mogla koristiti uvezeni proizvod za daljnju proizvodnju i prodati svoju proizvodnju što nije profitabilno.
(75)
Stoga treba napomenuti da u određenim antidampinškim postupcima, proizvođači kao što su proizvođači čelika i kemijskih proizvoda, uključeni u definiciju industrije Unije u tim slučajevima, obavljaju daljnju proizvodnju te je dio njihove proizvodnje dotičnog proizvoda namijenjen vlastitom korištenju. Ipak, u takvoj situaciji, moguće postojanje materijalne štete za industriju Unije ispituje se isključivo za proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda. U ovom slučaju, materijalna šteta utvrđena je u poslovanju s dotičnim proizvodom kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 77. do 93. privremene Uredbe. Stranke nisu dostavile nikakve dokaze koji bi pokazali da nalazi u tim uvodnim izjavama nisu točni i da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(76)
Neke stranke su tvrdile da je zatvaranje određenog proizvodnog kapaciteta od strane podnositeljâ pritužbe dalo obmanjujuću sliku o navodnoj šteti koju su pretrpjeli. Tvrdile su da su drugi proizvođači u Uniji doprinijeli kapacitetu u Uniji i da se kapacitet Unije povećao ulaganjima u novi kapacitet. To teško ukazuje na oštećenu industriju. Ostale stranke su tvrdile da smanjenje ulaganja ne znači štetu, nego premještanje proizvodnje izvan Unije.
(77)
Ispitnim postupkom je u uvodnoj izjavi 78. privremene Uredbe utvrđeno da se proizvodni kapacitete industrije Unije 2008. povećao za 9 %, ali da je zatim pao za 10 % tijekom RIP-a. To je bio rezultat odluka koje su donesene kako bi se odgovorilo konkurenciji iz trećih zemalja, a naknadna privremena zatvaranja, također, su bila posljedica pritiska dampinškog uvoza. U pogledu ulaganja, u uvodnoj izjavu 89. privremene Uredbe je utvrđeno da su se ulaganja industrije Unije u Uniji smanjila za 35 % tijekom razmatranog razdoblja. To je jedan od nekoliko čimbenika štete koji je doveo do zaključka iz uvodnih izjava 92. i 93. privremene Uredbe da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a.
(78)
U nedostatku ostalih komentara koji se odnose na zalihe, zaposlenost, plaće i produktivnost, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, rast i visinu stvarne dampinške marže, potvrđuju se uvodne izjave 85. do 91. privremene Uredbe.
5.5. Razvoj događaja nakon RIP-a
(79)
Neke stranke su tvrdile da nije bilo dokaza o materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije i činjenica da je jedan od dva početna podnositelja pritužbe povukao potporu ispitnom postupku, pokazala je da ona nije pretrpjela nikakvu štetu. Također se tvrdilo da pokazatelji štete za preostalog podnositelja pritužbe ne pokazuju štetu.
(80)
Treba napomenuti da se dotično trgovačko društvo nije protivilo ispitnom postupku, nego je zauzelo neutralan stav. Stoga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 57., još uvijek se smatralo primjernim zadržati oba proizvođača iz Unije kao dio industrije Unije.
(81)
Tvrdilo da je zabilježeno povećanje cijena u razdoblju nakon RIP-a i da će se taj razvoj cijena u tom razdoblju odmah prenijeti u dobit za podnositelje pritužbe koji su sami objavili bolje rezultate u svojim izvještajima za razdoblje 2010.-2011.
(82)
Neke stranke su i dalje tvrdile da je u razdoblju nakon RIP-a došlo do poboljšanja stanja industrije Unije ukazujući na to da su neka trgovačka društva planirala izraditi nove pogone u Uniji. Također se tvrdilo da, s obzirom na nedavno povećanje uvoznih cijena, mjere treba obustaviti ili ih uvesti u obliku najniže uvozne cijene (NUC).
(83)
Događaji nakon RIP-a u uobičajenim se uvjetima ne uzimaju u obzir u antidampinškom postupku. Osim toga, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da su navedeni događaji nakon RIP-a očigledni, nedvojbeni i trajni. U pogledu bilo kakve obustave konačnih mjera, to treba promatrati u svjetlu razvoja događaja nakon RIP-a koji bi bili trajne prirode.
(84)
Što se tiče uvođenja NUC-a, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 123. do 126., smatra se okolnosti nisu takve da to opravdaju. Stoga se sve gornje tvrdnje odbacuju.
6. Zaključak o šteti
(85)
Ispitni postupak je potvrdio da je većina pokazatelja štete koji se odnose na industriju Unije pokazala pad tijekom razmatranog razdoblja. Na temelju gore navedenog, potvrđuje se zaključak donese u uvodnim izjavama 92. i 93. privremene Uredbe da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a.
E. UZROČNOST
1. Učinak dampinškog uvoza
(86)
Jedna je stranka primijetila da je analiza iz uvodne izjave 108. privremene Uredbe pogrešna, jer se čini da povezuje ukupan i stalan pad potrošnje s povećanjem uvoza, dok se, prema ovoj stranci, uvoz iz dotičnih zemalja razvijao u skladu s potrošnjom.
(87)
Treba razjasniti da se doista, kako je navedeno u uvodnim izjavama 64. do 66. privremene Uredbe, ukupna potrošnja povećala za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, to ne umanjuje činjenicu da je postojalo važno ukupno povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti uvodnu izjavu 96. privremene Uredbe), dok je veličina tržišta ostala skoro nepromijenjena i dok je industrija Unije izgubila važan tržišni udjel, posebno između 2009. i RIP-a.
(88)
Neke su stranke dale argument da kretanje uvoza iz dotičnih zemalja nije povezano s utvrđivanjem gospodarskog stanja industrije Unije, posebno obujma prodaje, prodajnih vrijednosti i profitabilnosti. Tvrdile su da se profitabilnost industrije Unije poboljšala kad se uvoz povećao 2008., a zatim je znatno pala kad je uvoz ostao stabilan.
(89)
Suprotno od gornjeg navoda, ispitni postupak ukazao je na ukupnu korelaciju između dampinškog uvoza po niskim cijenama i štete koju je industrija Unije pretrpjela tijekom cijelog razmatranog razdoblja (vidjeti uvodne izjave 95. do 98. privremene Uredbe). Ispitni postupak je, također, pokazao da se industrija Unije nije mogla oporaviti u razmatranom razdoblju zbog povećanog dampinškog uvoza po niskim cijenama na tržištu Unije. Stoga se ova tvrdnja treba odbaciti.
(90)
Također se tvrdilo da su razlike u kretanjima uvoza postojale ovisno o vrstama alkohola koje su proizvodili neki proizvođači izvoznici te da bi se, stoga, trebala napraviti zasebna analiza štete za te alkohole. Međutim, različite vrste uključene u opseg proizvoda imaju jednaka osnovna svojstva. Ispitni postupak nije otkrio nikakvu bitnu razliku između FOH-a koji se proizvodi iz različitih sirovina. Stoga u ovom slučaju nema razloga za provedbom zasebne analize kretanja prema vrsti alkohola.
(91)
Također se tvrdilo da se šteta nije mogla pripisati Indiji, jer se njezin uvoz nije povećao tijekom razmatranog razdoblja, posebno kad nabava podnositeljâ pritužbe nije uzeta u obzir. Međutim, utvrđeno je da je uvoz iz Indije izvršen po dampinškim cijenama na tržištu Unije i da je marža štete uglavnom bila iznad razine de minimis do 2 %. Štoviše, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 63. do 65., nisu bili ispunjeni uvjeti za kumulativnu ocjenu za dotične zemlje. Stoga je ovu tvrdnju trebalo odbaciti.
(92)
Također se tvrdilo da se šteta nije mogla pripisati trgovačkim društvima čija je individualna marža sniženja cijena bila negativna, ili zbog tog razloga, uvozu iz Indonezije kao cjeline.
(93)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 63. do 65., nisu bili ispunjeni svi uvjeti za kumulativnu ocjenu dotičnog uvoza. U skladu s tim, učinci dampinškog uvoza po niskim cijenama podrijetlom iz dotičnih zemalja na industriju Unije zajedno su ocijenjeni za potrebe analize štete i uzroka štete. Nadalje, izostanak sniženja cijena ne isključuje postojanje materijalne štete za industriju Unije. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 124. do 127. privremene Uredbe, utvrđeno je da cijena koju je naplatila industrija Unije nije bila dostatna za pokrivanje svih troškova proizvodnje i postizanje razumne marže dobiti koju je mogla ostvariti u izostanku dampinškog uvoza tijekom RIP-a. Ova tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(94)
U izostanku bilo kakvih ostalih komentara s obzirom na učinke dampinškog uvoza, potvrđuju se uvodne izjave 95. do 98. privremene Uredbe.
2. Učinci ostalih čimbenika
(95)
Nekoliko stranaka je tvrdilo da se stvarni uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije treba pripisati financijskoj krizi, je se najveća šteta toj industriji dogodila kad se stabilizirao uvoz iz dotičnih zemalja. Također je navedeno da je pad profitabilnosti industrije Unije bio sličan pad zabilježenom za ostala trgovačka društva koja posluju u kemijskom sektoru.
(96)
Kriza je utjecala na rezultate industrije Unije. Kretanja čimbenika štete, kao što su iskorištenost kapaciteta i obujam prodaje, pokazuju da se stanje industrije Unije pogoršalo s krizom i nešto poboljšalo s oporavkom tržišta. Međutim, ispitni je postupak pokazao da poboljšanje nije omogućilo oporavak industrije Unije, što je bilo daleko od njezinog gospodarskog stanja koje je prevladavalo na početku razmatranog razdoblja. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 89., godina 2008., neposredno prije početka financijske krize, bila je godina najvećeg povećanja dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i najvećeg pada obujma prodaje industrije Unije. Nakon te godine industrija Unije nije se oporavila, a dampinški uvoz i dalje je bio prisutan na tržištu Unije u velikim količinama. Zbog toga je jasno da je, bez obzira na ostale čimbenike, dampinški uvoz uvelike doprinio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a. Ova tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(97)
Nekoliko stranaka je, također, tvrdilo, da su stvarni uzrok navodne štete industrije Unije bili uvoz iz ostalih trećih zemalja, pad potražne, povećanje cijena sirovina i nedostatak odgovarajućeg pristupa tim sirovinama, pogrešne strateške odluke industrije Unije, pritisak konkurencije na tržištu na kraju prodajnog lanca, pad proizvodnje dotičnog proizvoda namijenjenog za vlastitu upotrebu, opća promjena tržišnih uvjeta i konkurencije na tržištu Unije.
(98)
Treba napomenuti da gornje stranke nisu mogle argumentirati svoje tvrdnje i pokazati da su čimbenici, osim dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja, prekinuli uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza.
(99)
Neke stranke su tvrdile da Komisija nije analizirala mogući učinak prodaje razgrananog FOH-a na prodaju dotičnog proizvoda od strane industrije Unije te učinke na njezino gospodarsko stanje. Ispitni se postupak usmjerio na proizvod kako je definiran u uvodnim izjavama 8. do 12. i ni jedna stranka nije dostavila pouzdane podatke koji bi omogućili ocjenu mogućeg negativnog učinka koji je razgranati FOH imao na gospodarsko stanje industrije Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(100)
U izostanku bilo kakvih ostalih komentara s obzirom na učinke ostalih čimbenika, potvrđuju se uvodne izjave 99. do 106. privremene Uredbe.
3. Zaključak o uzročnosti
(101)
Ispitni postupak nije ukazao na činjenicu da su postojali čimbenici, osim dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja, koji su prekinuli uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza.
(102)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu zaključka o uzročnosti, potvrđuju se uvodne izjave 107. do 110. privremene Uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Industrija Unije
(103)
U nedostatku drugih komentara o interesu industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave 112. i 113. privremene Uredbe.
2. Uvoznici
(104)
U nedostatku komentara o interesu uvoznikâ, potvrđuju se uvodne izjave 115. i 116. privremene Uredbe.
3. Korisnici
(105)
Podsjeća se da se, s ciljem ocjene mogućeg učinka antidampinških mjera na korisnike iz Unije, ispitni postupak uglavnom usmjerio na prikupljene podatke pet velikih trgovačkih društava korisnikâ kod kojih su obavljeni posjeti u privremenoj fazi.
(106)
Na temelju toga se privremeno utvrdilo da je udjel troškova dotičnog proizvoda u ukupnim troškovima proizvodnje za tu skupinu bio značajan u rasponu između 10 % i 20 %, ovisno o gotovom proizvodu. Međutim, raspoloživi podaci su preispitani te je u skladu s novi izračunima i ispravkama nekih brojčanih podataka utvrđeno da taj raspon iznosi između 15 % i 25 %. Slično, utvrđeno je da je prosječna profitna marža u poslovanju koje koristi dotični proizvod iznosila oko 6 % za skupinu pet posjećenih trgovačkih društava; novi izračuni pokazuju veću prosječnu profitnu maržu koja iznosi oko 7,5 %. Konačno, prosječni udjel poslovanja koje koristi dotični proizvod u ukupnom poslovanju također je ispravljen. Privremeno je utvrđeno da on iznosi oko 22 %, dok je prema novim izračunima, utvrđen postotak od 25 %.
(107)
Nakon objave privremene Uredbe, reagirali su brojni korisnici i dostavili komentare u pogledu konačne objave. Osporavali su odabir pet trgovačkih društava korisnikâ navedenih u uvodnoj izjavi 118. privremene Uredbe, tvrdeći da podaci korišteni za ocjenu mogućeg učinka mjera na industriju korisnika nisu transparentni, nisu temeljeni na reprezentativnim strankama i malom broju stranaka. Tvrdilo se da je analiza trebala u obzir uzeti podatke koje su dostavili svi korisnici koji surađuju u ispitnom postupku.
(108)
Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama 117. i 118. privremene Uredbe, 21 trgovačko društvo koje surađuje zajedno predstavlja oko 25 % ukupne nabave dotičnog proizvoda u Uniji tijekom RIP-a, dok je pet trgovačkih društava korištenih za ocjenu interesa korisnikâ predstavljalo oko 18 % te nabave, i 72 % nabave dotičnog proizvoda od strane korisnikâ koji surađuju. Osim što su reprezentativni u pogledu obujma nabave dotičnog proizvoda, tih pet korisnika vrlo dobro predstavlja različite poslovne sektore industrije korisnikâ. Doista, pet posjećenih trgovačkih društava čine heterogenu skupinu koja ne uključuje samo proizvođače za prvo korištenje, tj. proizvođače površinskih aktivnih tvari, nego i korisnike površinskih aktivnih tvari i korisnike u daljnjem proizvodnom procesu.
(109)
Ipak, provedena je šira analiza uzimajući u obzir sve podatke koje su dostavili korisnici koji surađuju. Točnije, napravljena je specifična ocjena mogućeg učinka antidampinških pristojba na proizvođače površinskih aktivnih tvari kao zasebne skupine, jer bi ta skupina mogla biti najviše pogođena uvođenjem mjera. Druga zasebna analiza provedena je za drugu skupinu korisnika koju su činili sva ostala trgovačka društva korisnici koja su sudjelovala u ispitnom postupku.
(110)
Napravljena je simulacije ocjene mogućeg učinka prosječne pristojbe od 5 % na uvoz FOH-a, najprije za sve korisnike koji surađuju, a zatim za zasebne dvije skupine. Ishod simulacije je pokazao da bi konačni učinak ove prosječne pristojbe na ukupan trošak proizvodnje za poslovanje koje koristi dotični proizvod iznosio oko 0,09 % za sve korisnike, dok bi učinak iste pristojbe na daljnju proizvodnju u kojoj se koristi dotični proizvod za skupinu proizvođača površinskih aktivnih tvari iznosio oko 0,05 %, a za drugu skupinu trgovačkih društava oko 0,29 %.
(111)
Analiza je, također, pokazala da su proizvođači površinskih aktivnih tvari ostvarili niže profitne marže u sektorima koji koriste proizvod iz ispitnog postupka. Međutim, ta skupina je uvezla iz dotičnih zemalja samo oko 2,6 % ukupne nabave proizvoda iz ispitnog postupka tijekom RIP-a. Nadalje, postotak poslova s površinskim aktivnom tvarima koji koriste FOH u usporedbi s njihovim ukupnim prometom iznosi oko 24 %. Stoga, čak i s primjenom prosječne dampinške pristojbe od 5 %, konačni učinak na troškove proizvodnje proizvodâ, uključujući ispitani proizvod, vrlo je ograničen te čak zanemariv s obzirom na ukupnu profitabilnost.
(112)
Neki proizvođači površinskih aktivnih tvari su ipak tvrdili da će ih antidampinške pristojbe spriječiti u slobodnoj nabavi sirovina, što se stvoriti poremećaju u njihovom segmentu tržišta.
(113)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 120. privremene Uredbe, razina antidampinških pristojba te mogući učinak na industriju korisnikâ i prodajno tržište, ne stvara ozbiljne prepreke za uvoz dotičnog proizvoda. Ispitni postupak je potvrdio da konačne antidampinške pristojbe ne mogu stvoriti poremećaj na prodajnom tržištu. Istodobno, proizvođačima površinskih aktivnih tvari ne bi trebalo biti teško prenijeti prilično nisko povećanje troškova u konačnoj cijeni svojih proizvoda. Stoga se odbacuju tvrdnje da bi antidampinške pristojbe stvorile poremećaje na prodajnom tržištu.
(114)
Nakon objave konačnih nalaza neki su korisnici i dalje tvrdili da su proizvođači iz Unije odbili dostaviti im robu i da je malo mogućnosti za opskrbu. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 120. privremene Uredbe, relativno niska razina predloženih mjera ne smije isključiti mogućnost uvoza dotičnog proizvoda. Nadalje, proizvođači iz Unije nisu proizvodili u punom kapacitetu tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, uvoz je moguć i iz ostalih trećih zemalja koje ne podliježu mjerama, a brojčani podaci Eurostata o uvozu FOH-a iz ostatka svijeta nakon RIP-a pokazuju da taj uvoz raste, što ukazuje na činjenicu da je navodni rizik od nedostatka opskrbe neosnovan. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(115)
Neka udružen,a korisnikâ, koja se nisu javila u roku predviđenom u točki 5.3 obavijesti o pokretanju postupka, tvrdila su da njihovi stavovi, posebno o mogućem učinku mjera na mala i srednja poduzeća te posebne sektore, nisu uključeni u ocjenu interesa Unije. Međutim, treba napomenuti da su svi komentari prikupljeni od tih udruženja uzeti u obzir u ovom ispitnom postupku. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 109., ocjena interesa Unije uzela je u obzir sve podatke koje su dostavili korisnici koji surađuju. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(116)
Nekoliko stranaka je tvrdilo da trajanje mjera, ako se one uvedu, treba ograničiti na najviše 2 godine. U skladu s osnovnom Uredbom, konačna antidampinška mjera se u uobičajenim uvjetima uvodi na 5 godina. S obzirom da ni jedna stranka nije pokazala da bi razdoblje od 2 godine bilo dostatno za suzbijanje dampinga koji je uzrok štete, kako je zatraženo u članku 11. stavku 1. osnovne Uredbe, čini se da nema valjanog razloga za odstupanje od standardnog trajanja mjera. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(117)
U nedostatku ostalih komentara o interesu korisnikâ, potvrđuje se da uvođenje konačnih mjera na uvoz dotičnog proizvoda ne bi bilo suprotno interesu Unije te se, stoga, potvrđuju uvodne izjave 117. do 121. privremene Uredbe.
4. Zaključak o interesu Unije
(118)
Na temelju gore navedenog, mogu se potvrditi zaključci doneseni u uvodnoj izjavi 122. privremene Uredbe. Nema uvjerljivih razloga protiv uvođenja konačnih antidampinških pristojba na uvoz FOH-a iz dotičnih zemalja.
G. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(119)
Podsjeća se da je profitna marža korištena za izračun ciljne dobiti u privremenoj fazi iznosila 7,7 %. Podnositelji pritužbe su tvrdili da bi ciljna dobit od 15 % bila primjerenija. U tom pogledu, treba napomenuti da nisu dostavili dokaze koji se mogu provjeriti i koji podupiru tvrdnju da je ciljna dobit bila preniska. Stoga se predlaže potvrditi privremenu ciljnu dobit od 7,7 % koja se temelji na profitnoj marži ostvarenoj za cijelo poslovanje s alkoholom jednog podnositelja pritužbe tijekom njegove posljednje profitabilne godine prije naglog rasta dampinškog uvoza po niskim cijenama.
(120)
Određene stranke su tvrdile da 7,7 % nije bilo realno, nego previsoko. Predložile su korištenje niže profitne marže između 3 i 5 % za utvrđivanje razine uklanjanja štete. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena nikakvim dokazima koji pokazuju da je predložena dobit bila dobit koju je industrija Unije mogla ostvariti u izostanku dampinškog uvoza na tržištu Unije te, stoga, nije prihvaćena.
(121)
Određene stranke su tvrdile da je Komisija pogrešno utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju marže sniženja ciljnih cijena, dok je trebala koristiti maržu sniženja prodajnih cijena. U ovom slučaju, nije se smatralo da je marža sniženja prodajnih cijena bila primjeren temelj za utvrđivanje razine uklanjanja štete za industriju Unije, jer ne bi odražavala razinu cijene koja bi se dobila u izostanku dampinškog uvoza na tržištu Unije. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(122)
Na temelju gore navedenog, mogu se potvrditi privremene marže štete, izražene kao postotak cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 127. privremene Uredbe.
2. Konačne mjere
2.1. Oblik konačnih mjera
(123)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 79. do 84., neke su stranke tvrdile, između ostalog, da trenutačne mjere treba obustaviti jer su događaji nakon RIP-a koji se odnose na povećanje cijene dotičnog proizvoda na tržištu Unije bili očigledni, nedvojbeni i trajni. Također su tvrdile da nisu sve konačne mjere trebale biti u obliku pristojbe ad valorem, nego ih je trebalo uvesti u obliku NUC-a.
(124)
Međutim, smatra se da u ovom konkretnom slučaju nisu postojale okolnosti koje bi opravdale uvođenje najniže uvozne cijene. Ovaj oblik mjere mogao bi se lako izbjegavati s obzirom na prirodu dotičnog proizvoda i složene organizacijske strukture dotičnih izvoznika.
(125)
Međutim, priznaje se da postoji određena osjetljivost cijena na tržištu za ispitani proizvod te bi stoga bilo razumno smanjiti učinak konačnih mjera na korisnike Unije na najmanju moguću mjere u slučaju mogućih značajnih povećanja cijena dotičnog proizvoda. Stoga se smatra primjerenim promijeniti oblik konačnih mjera s pristojba ad valorem na specifične pristojbe.
(126)
Očekuje se da će ovaj oblik mjera u određenoj mjeri ograničiti svaki mogući nepotrebni učinak na korisnike u slučaju značajnog i brzog povećanja cijena. Ako, s druge stranke, cijene padnu, specifične će pristojbe još uvijek osigurati dostatnu zaštitu proizvođačima iz Unije. Specifične pristojbe temelje se na vrijednostima CIF izvoza trgovačkih društava iz Unije koja surađuju tijekom RIP-a, pretvorenih u euro korištenjem mjesečnih deviznih tečajeva, pomnoženih s nižom vrijednosti između marže dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(127)
U tom pogledu su dva proizvođača izvoznika tvrdila da se umjesto mjesečnog treba uzeti godišnji prosječni devizni tečaj. Međutim, napominje se da se, u skladu sa standardnom praksom, svaka konverzija valuta u antidampinškim ispitnim postupcima izvršava korištenjem mjesečnih deviznih tečajeva. To je bio slučaju i u za ovaj ispitni postupak. Tvrdnja je stoga odbačena.
(128)
Podnositelj zahtjeva je tvrdio da je kod utvrđivanja specifičnih pristojba, trebalo koristiti trenutačne cijene FOH-a, a ne vrijednosti CIF tijekom RIP-a. Treba napomenuti da se specifične pristojbe utvrđuju na temelju izračuna dampinga i štete tijekom RIP-a. Nisu dostavljeni nikakvi potkrijepljeni argumenti za temeljenje specifičnih pristojba u ovom slučaju na razdoblje nakon RIP-a. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
2.2. Uvođenje konačnih mjera
(129)
Nakon objavljivanja privremenih mjera javio se mogući proizvođač izvoznik i tvrdio da preostalu stopu pristojbe treba odrediti na razini najviše uvedene pristojbe, a ne najviše dampinške marže utvrđene za Indoneziju. Međutim, preostala pristojba određuje se na razini preostale marže štete primjenom pravila niže pristojbe. Tvrdnja je stoga odbačena.
(130)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da, u skladu s člankom 9. stavkom 4. osnovne Uredbe, konačne antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda treba uvesti na razini marže dampinga i štete, ovisno koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(131)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačnih antidampinških pristojba. Nakon konačne objave također im je dano razdoblje za podnošenja prigovora. Komentari koje su stranke dostavile propisno su razmotreni te su, prema potrebi, na odgovarajući način promijenjeni nalazi.
(132)
Predložene antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Konačna specifična antidampinška pristojba (EUR po neto toni)
Indija
VVF Limited
46,98
Sva ostala trgovačka društva
86,99
Indonezija
P.T. Musim Mas
45,63
Sva ostala trgovačka društva
80,34
Malezija
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Sva ostala trgovačka društva
61,01
(133)
Stope antidampinške pristojbe za pojedinačno trgovačko društvo navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz dotičnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u ovoj Uredbi sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na ove koje se posebno spominju, ne mogu se okoristiti tim stopama i podložne su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(134)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih individualnih stopa antidampinških pristojba (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (10) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, ovu Uredbu treba na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede individualne stope pristojba.
3. Preuzimanje obveza
(135)
Jedan indijski kao i jedan malezijski proizvođač izvoznik, zajedno sa svojim povezanim uvoznikom, ponudio je preuzimanje obveze u vezi cijene u skladu s člankom 8. stavkom 1. osnovne Uredbe. Obje ponude u pogledu preuzimanja obveze sadržavale su veliki broj skupina proizvoda (utvrđenih kemijskom specifikacijom, pri čemu je svaka skupina podlijegala različitoj najnižoj uvoznoj cijeni (NUC), s razlikama u cijenama između skupina do 25 % za malezijskog izvoznika i do 100 % za indijskog izvoznika. Osim toga, cijene su se razlikovale do 20 % unutar pojedinih skupina, što je predstavljalo visokorizičnu unakrsnu kompenzaciju. Također se napominje da ponuda indijskog izvoznika nije rješavala promjenjivost cijena dotičnog proizvoda. Utvrđeni su dodatni rizici od unakrsne kompenzacije u pogledu malezijskog izvoznika i njegovog povezanog uvoznika u Uniji koji nije nabavljao dotični proizvod samo od malezijskog izvoznika, nego i od ostalih dobavljača. Konačno, bilo bi teško carini utvrditi kemijsku specifikaciju proizvoda bez pojedinačne analize, što bi praćenje učinilo težim, ako ne i nepraktičnim. Ponude u pogledu preuzimanje obveze su, stoga, odbačene. Nakon predložene izmjene oblika mjera, jedan proizvođač izvoznik izmijenio je svoju ponudu u pogledu preuzimanja obveze, predloživši prosječni NUC za sve skupine proizvoda i tvrdeći da više neće postojati rizik unakrsne kompenzacije. Drugi proizvođač izvoznik samo je potvrdio svoju ponudu. Međutim, s obzirom na broj vrsta proizvoda i razlika u cijenama između njih, NUC bi mogao u potpunosti ugroziti učinkovitost mjera. Nadalje, struktura trgovačkih društava i njihove ponude, kako su gore opisani, još uvijek predstavljaju prepreku za prihvaćanje preuzimanja obveze. Izvješćivanje i režim cijena koje je predložio jedan izvoznik ne rješavaju tu zabrinutost te bi, u svakom slučaju, praćenje učinili vrlo teškim, ako ne i nepraktičnim. Posljedično, ponude za preuzimanje obveze nisu se mogle prihvatiti.
4. Konačna naplata privremenih antidampinških pristojba
(136)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marži i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom privremenom Uredbom u visini konačnih pristojba uvedenih ovom Uredbom. Kada su konačne pristojbe niže od privremenih pristojba, oslobađaju se iznosi privremeno osigurani više od konačne stope antidampinških pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz zasićenih masnih alkohola s ugljikovim lancem dužine C8, C10, C12, C14, C16 ili C18 (ne uključujući razgranate izomere), uključujući zasićene masne alkohole jedne frakcije (dalje u tekstu „čista frakcija” ili „single cuts”) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (uobičajeno kategorizirane kao C8-C10), mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (uobičajeno kategorizirane kao C12-C14) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C16-C18, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 i ex 3823 70 00 (oznake TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 i 3823700091), podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe za proizvod opisan u stavku 1., koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, je sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Konačna antidampinška pristojba (EUR po neto toni)
Dodatna oznaka TARIC
Indija
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
46,98
B110
Sva ostala trgovačka društva
86,99
B999
Indonezija
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
45,63
B112
Sva ostala trgovačka društva
80,34
B999
Malezija
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd., Pelabuhan Klang, Selangor Darul Ehsan
35,19
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
61,01
B114
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. Prai, Penang
51,07
B117
Sva ostala trgovačka društva
61,01
B999
3. U slučajevima kada je roba oštećena prije puštanja u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je plaćena ili koju treba platiti raspodijeljena radi utvrđivanja carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (11), iznos antidampinške pristojbe, izračunane na temelju gore utvrđenih iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli cijene koja je plaćena ili koju treba platiti.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 446/2011. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad stopa konačne antidampinške pristojbe.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 8. studenoga 2011.