РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 206/2011 НА СЪВЕТА
от 28 февруари 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1, член 19, параграф 1 и член 22, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През декември 1999 г. с Регламент (ЕО) № 2597/1999 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET), класирано понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия (наричано по-долу „разглежданият продукт“). Мерките бяха под формата на изравнително мито ad valorem с размер между 3,8 % и 19,1 %, наложено върху вноса от поименно изброени износители, като върху вноса на въпросния продукт от всички останали дружества бе наложено остатъчно мито в размер на 19,1 %. Първоначалното разследване се отнасяше за периода от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.
(2)
През март 2006 г., след провеждане на преглед с оглед на изтичането на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 367/2006 (3) („Регламент (ЕО) № 367/2006“) Съветът запази окончателното изравнително мито върху вноса на фолио от PET с произход от Индия, наложено с Регламент (ЕО) № 2597/1999. Периодът на разследване за целите на прегледа бе от 1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.
(3)
През август 2006 г., след междинен преглед на субсидирането по отношение на един индийски производител на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 1288/2006 (4) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(4)
През септември 2007 г., след частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на друг индийски производител на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 1124/2007 (5) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(5)
През януари 2009 г., след започнат от Комисията по нейна собствена инициатива частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 15/2009 (6) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006, както и окончателните антидъмпингови мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1292/2007 (7).
(6)
През юни 2010 г., след частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на един индийски производител на фолио от РЕТ, чрез прилагане на Регламент (ЕС) № 579/2010 (8) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(7)
Следва да се отбележи, че съгласно Регламент (ЕО) № 367/2006 по отношение на дружество Vacmet India Limited понастоящем се прилага изравнително мито в размер на 19,1 %.
2. Действащи антидъмпингови мерки
(8)
Следва да се отбележи, че съгласно Регламент (ЕО) № 1292/2007 по отношение на дружество Vacmet India Limited се прилага остатъчно антидъмпингово мито в размер на 17,3 %.
3. Започване на частичен междинен преглед
(9)
На 7 август 2009 г. Комисията получи искане за частичен междинен преглед съгласно член 19 от основния регламент. Искането, чийто обхват е ограничен до разглеждане на субсидирането, бе подадено от дружество Vacmet India Limited, индийски производител износител (наричано по-нататък „заявителят“). В искането си заявителят посочи, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят представи prima facie доказателства за това, че по-нататъшно прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на субсидирането.
(10)
След като установи, след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частичен междинен преглед, на 14 януари 2010 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (9) (наричано по-нататък „известието за започване“), започването, в съответствие с член 19 от основния регламент, на частичен междинен преглед, чийто обхват е ограничен до разглеждане на субсидирането по отношение на заявителя.
(11)
С разследването в рамките на частичния междинен преглед се целеше също така да се оцени необходимостта, в зависимост от констатациите от прегледа, да бъде променена митническата ставка, приложима понастоящем върху вноса на разглеждания продукт от производители износители от засегнатата държава, които не са посочени поименно в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митническата ставка, която се прилага за „всички останали дружества“ в Индия.
(12)
Комисията обяви също така чрез известие, публикувано на 14 януари 2010 г. в Официален вестник на Европейския съюз (10), започването на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, чийто обхват е ограничен до разглеждане на дъмпинга, свързан със заявителя.
4. Разследване
(13)
Разследването по отношение на равнището на субсидиране обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-нататък „период на разследване за целите на прегледа“ или „ПРП“).
(14)
Комисията официално уведоми заявителя, правителството на Индия (наричано по-нататък „ПИ“) и индустрията на Съюза за започването на частичното междинно разследване. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат писмено мнението си и да бъдат изслушани.
(15)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така и на ПИ.
(16)
Заявителят оказа пълно съдействие на разследването, докато компетентните органи в ПИ не отговориха на въпросника в рамките на посочения срок. Комисията издири и провери цялата информация, преценена за необходима за определяне на субсидирането. Беше осъществено посещение за проверка в помещенията на заявителя.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият в рамките на настоящия преглед продукт е същият като определения в регламента за налагане на действащите мерки (Регламент (ЕО) № 367/2006), а именно фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия, класирано понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90.
2. Подобен продукт
(18)
Подобно на предходните разследвания и настоящото разследване показа, че фолиото от PET, произведено в Индия и изнасяно за Съюза, и фолиото от PET, произведено и продавано на вътрешния пазар в Индия, както и фолиото от PET, произведено и продавано в ЕС от производителите на Съюза, имат еднакви основни физични и химични характеристики и са предназначени за същите основни видове приложение.
(19)
Поради това тези продукти се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
В. СУБСИДИРАНЕ
1. Въведение
(20)
Въз основа на информацията, предоставена от заявителя и от индустрията на Съюза, бяха разследвани изброените по-долу схеми, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;
в)
схема за предварителни разрешителни (известна преди като схема за предварителните лицензи (AAS);
г)
капиталови субсидии.
(21)
Схемите от букви а)-в), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), влязъл в сила на 7 август 1992 г. (наричан по-нататък „Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия на ПИ се разрешава да издава съобщения относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (наричани по-нататък „Политика за ВТ“), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два от документите „Политика за ВТ“ са от значение за ПРП в този случай, а именно документите „Политика за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политика за ВТ 2009-2014 г.“ В допълнение ПИ определя процедурите, които се прилагат по отношение на документите „Политика за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политика за ВТ 2009-2014 г.“ в „Наръчник на процедурите, том I“ (наричани по-нататък съответно „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(22)
Схемата, посочена в буква г) по-горе, се управлява от органите на щата Uttar Pradesh.
2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-нататък „DEPBS“)
а) Правно основание
(23)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от „Политиката за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009-2014 г.“, както и в глава 4 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“.
б) Критерии за допустимост
(24)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Прилагане на DEPBS на практика
(25)
Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Той се определя въз основа на стандартни норми на входа и изхода (Standard Input Output Norms, наричани по-нататък „SION“), като се отчита предполагаемото съдържание на вносни суровини в изнасяния продукт и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(26)
За да може да се ползва от схемата, дружеството трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размера на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма право на преценка при отпускането на кредит по DEPBS.
(27)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат осчетоводени като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат свободно да се прехвърлят и са валидни за срок от 12 месеца от датата на предоставяне.
(28)
Заявление за кредити по DEPBS се подава по електронен път и може да се отнася за неограничен брой сделки за износ. На практика няма задължителен срок за кандидатстване за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на срока за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“, заявленията, получени след изтичането на срока за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (напр. 10 % от размера на кредита).
(29)
Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на ПРП.
г) Заключения относно DEPBS
(30)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това от кредитите по DEPBS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(31)
Освен това съгласно нормативната уредба DEPBS зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(32)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в по-голям размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да произтекат ползи, е достатъчно износителят да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(33)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент и методологията на изчисляване, използвана за посочената схема в Регламент (ЕО) № 367/2006, размерът на подлежащите на изравняване субсидии е изчислен от гледна точка на ползата за получателя, установена по време на ПРП. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява сделката за износ по схемата. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, която следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(34)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към общия експортен оборот през периода на разследването за целите на прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(35)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 7,9 %.
3. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-нататък „EPCGS“)
а) Правно основание
(36)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от „Политиката за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009-2014 г.“, както и в глава 5 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“.
б) Критерии за допустимост
(37)
В схемата могат да участват производители износители, търговци износители, „обвързани с“ поддържащи производители, и доставчици на услуги.
в) Прилагане на практика
(38)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново оборудване, а от април 2003 г. и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За целта ПИ издава лиценз по EPCGS след подаване на заявление и заплащане на такса. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка при внос в размер на 5 %, приложима за всякакво производствено оборудване, внесено по тази схема.
(39)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да се снабдява с производствено оборудване и от местни източници. В такъв случай местният производител на производственото оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на това производствено оборудване. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(40)
Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на ПРП.
г) Заключение относно схемата EPCG
(41)
В рамките на EPCGS се предоставя субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на индийското правителство от дължими в противен случай мита. В допълнение на това от намаляването на митото произтича полза за износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(42)
Освен това, съгласно нормативната уредба схемата EPCGS зависи от извършването на износ, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(43)
Тази схема не може да се смята за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(44)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответния отрасъл. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихва за този период, за да се отрази общата стойност на ползата във времето. За тази цел за подходящ бе счетен търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на ПРП. В случаите, в които бяха отправени мотивирани искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(45)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към експортния оборот през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(46)
По отношение на вноса, осъществен по тази схема, при разследването бе установено наличието на някои суровини, които биха могли да се използват както за производството на разглеждания продукт, така и за производството на други продукти. Бе отбелязано обаче, че някои суровини са били използвани във фабрика, в която се произвежда само фолио от PET. Поради това за изчисляването на ползата за заявителя, знаменателят, който трябва да се използва за тези суровини, следва да бъде експортният оборот на разглеждания продукт, а не общият експортен оборот.
(47)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 2,4 %.
4. Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme, наричана по-нататък „AAS“)
а) Правно основание
(48)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от „Политиката за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009-2014 г.“, както и в глави 4.1-4.30 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“. По време на предишното разследване, довело до налагането на действащото окончателно изравнително мито съгласно Регламент (ЕО) № 367/2006, тази схема се наричаше „схема за предварителните лицензи“.
б) Критерии за допустимост
(49)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 50. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от „Политиката по ВТ 2004-2009 г.“, например доставчиците на експортно ориентирани поделения, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И на последно място, междинните доставчици на производителите износители могат да получат свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Прилагане на практика
(50)
Предварителни разрешителни се издават за:
i) физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че износният продукт трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). Притежателят на лиценза може - до определен стойностен праг, определен в зависимост от постигнатите от него в миналото резултати по отношение на износа - да внася безмитно всякакви материали за производство, които да бъдат използвани за изработването на каквото и да е изделие, попадащо в групата продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който се били използвани освободени от мито суровини;
iii) междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение за междинни доставки по AAS. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от „Политиката по ВТ 2004-2009 г.“ Планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат територията на страната. Няколко категории доставки се считат за планиран износ, при условие че стоките са произведени в Индия. Такъв е случаят например с доставката на стоки на експортно ориентирани поделения или на дружество, разположено в специална икономическа зона;
v) предварително нареждане за освобождаване (Advance Release Order, наричано по-нататък „ARO“): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, предвидени в параграф 8.3 от „Политиката на ВТ за 2004-2009 г.“ (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). При механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни суровини, така и за вносни;
vi) насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на такова разрешително може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешението ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от „Политиката по ВТ 2004-2009 г.“ (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(51)
Заявителят е получил отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт през ПРП. Заявителят е използвал една от подсхемите, а именно AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установява дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(52)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и използването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава свидетелство, удостоверяващо че предвидените регистри и съответните записи са били проверени и че информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(53)
По отношение на подсхемата, използвана по време на ПРП от заявителя, а именно „физически износ“, разрешението за внос и задължението за износ са определени по обем и по стойност от ПИ и са отразени в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по схемата AAS, се определя от ПИ въз основа на SION, които са установени за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(54)
Настоящото разследване за целите на междинния преглед установи, че определените от индийските власти изисквания за проверка не се спазват и все още не са проверени на практика. Заявителят не е създал система, с която да бъде проверено кои суровини са били използвани при производството на продукта за износ и в какви количества, както се изисква съгласно Политиката за ВТ (допълнение 23) и в съответствие с приложение II, част II, точка 4 от основния регламент. В действителност липсваха данни за реалното потребление.
(55)
Промените в управлението на политиката за ВТ за периода 2004-2009 г., които започнаха да се прилагат през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските власти в контекста на процедурата по изкупуването), до момента не са прилагани по отношение на заявителя. Така прилагането на практика на това изискване не можеше да бъде проверено на този етап.
г) Заключение по отношение на схемата AAS
(56)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, от което произтичат ползи за разследвания износител.
(57)
В допълнение на това подсхемата „физически износ“ в рамките на схемата за предварителни разрешителни несъмнено зависи съгласно нормативната уредба от извършването на износ и следователно се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без поемане на задължение за износ за никое дружество не могат да произтекат ползите по тази схема.
(58)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да бъде разглеждана като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно нито старата, нито новата система или процедура за проверка, посредством която да се установи дали и в какви количества са били вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, част II, точка 4 от основния регламент, а по отношение на системите за възстановяване за заместители - приложение III, част II, точка 2 от основния регламент). SION за разглеждания продукт не са били достатъчно точни. Самите SION не могат да се разглеждат като система за проверка на действителното потребление, тъй като тези стандартни норми не дават възможност на ПИ да извършва достатъчно точни проверки на количествата суровини, вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква, когато не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, част II, точка 5 и приложение III, част II, точка 3 от основния регламент).
(59)
Следователно тази подсхема подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(60)
При липсата на разрешени системи за възстановяване на мита или системи за възстановяване за заместители подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от мита може да доведе до изравнителни мерки, само когато са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не бяха изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че не е проведено подходящо наблюдение, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемото прекомерно освобождаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II от основния регламент, тежестта за изчисляването на прекомерното освобождаване не пада върху разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразния характер на системата за проверка, чието наличие се твърди.
(61)
Размерът на субсидията за заявителя, който е използвал AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основните мита и специалните допълнителни мита) върху суровините, внесени по подсхемата по време на ПРП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията при направено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към експортния оборот на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(62)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 0,2 %.
5. Капиталови субсидии (Capital Subsidies, наричани по-нататък „CS“)
а) Правно основание
(63)
При предходните разследвания по отношение на фолио от PET, в това число и разследването, довело до налагането с Регламент (ЕО) № 367/2006 на действащото окончателно изравнително мито, бяха разгледани няколко публични схеми на Индия, включващи предоставяне на насърчителни мерки на местни дружества. Публичните схеми попадат в позиция „Схема с пакет от насърчителни мерки“, тъй като могат да включват различни видове насърчителни мерки. При предходното разследване бе установено, че на дадено дружество може да бъде предоставено правото да се възползва от предимства по схемата със „Сертификата за допустимост“ или в „Сертификата за право на участие“. Въпреки това, както и при настоящото разследване, е възможно наличието на ad hoc субсидии, като например капиталовите субсидии.
б) Критерии за допустимост
(64)
За да могат да участват, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развити райони на даден щат, като създават ново промишлено предприятие, като правят широкомащабни капиталовложения или разнообразяват съществуващи промишлени предприятия.
в) Прилагане на практика
(65)
Съгласно отговорите на въпросника през 2009 г. заявителят е получил значителна по размер сума като капиталова субсидия за създаването на нови производствени съоръжения от правителството на Uttar Pradesh. Беше обяснено, че получаването на тази капиталова субсидия е свързано със създаването на нови производствени съоръжения, т.е. с покриването на разходите за инвестиции, направени от заявителя. Според заявителя се отнася за обикновена субсидия под формата на кредит за подобряване на равнопоставеността.
(66)
Разследването установи също така, че поради предварително направени инвестиции заявителят има право на възстановяване на ДДС и на централния данък върху продажбите от страна на департамента по търговските данъци в Uttar Pradesh. В „Сертификата за допустимост“ е налице максимална сума, която дружеството може да поиска. Схемата е била използвана от дружеството в продължение на четири години. Всеки месец е било искано възстановяването на ДДС и на централния данък, наложени върху продажбите, реализирани съответно на територията на щата и между различните щати, включително и по време на ПРП.
г) Заключение
(67)
Капиталовата субсидия е директен трансфер на средства, т.е. това е предоставяне на безвъзмездни средства на заявителя. Това е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя се явява финансово участие на органите на местната власт на Uttar Pradesh, от което произтича директна полза на заявителя.
(68)
Чрез възстановяването на ДДС и на централния данък върху продажбите се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и на член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването се явява финансово участие на органите на местната власт на Uttar Pradesh, тъй като тази отстъпка намалява приходите им от данъци, които иначе са дължими. Освен това от възстановяването на данъците произтича полза за заявителя, тъй като спестените данъци подобряват неговата ликвидност.
(69)
Съгласно нормативната уредба субсидиите не зависят от извършването на износ. Поради липсата на съдействие от страна на властите в Uttar Pradesh обаче Комисията не бе в състояние да направи окончателно заключение за тази схема по отношение на специфичността и приложението на практика на тази уредба и по отношение на свободата на действие, с която се ползва предоставящият орган при вземането на решение по заявленията. Не може да се определи със сигурност дали са изпълнени условията, посочени в член 4, параграф 2, първа алинея, буква б), предвид факта, че не бе възможно да се установи дали органите на местно самоуправление на Uttar Pradesh са прилагали обективни критерии или условия за предоставянето на субсидията. Следователно, макар да бе доказано, че схемата не е специфична по закон, все още не е ясно установено, че тя не е специфична на практика. В резултат от това схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква в) и член 4, параграф 2, четвърта алинея от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(70)
По отношение на капиталовата субсидия, получена за изграждането на нови производствени съоръжения, размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на разпределянето на субсидията за период, който съответства на периода на нормалната амортизация/на полезния живот на капиталовите стоки в посочения отрасъл, тъй като субсидията може да бъде свързана с придобиването на дълготрайни активи. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да бъде отразена пълната стойност на ползата във времето. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на периода на разследването за целите на прегледа. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(71)
По отношение на възстановяването на ДДС и на централния данък върху продажбите размерът на субсидията бе изчислен въз основа на общо възстановените суми по време на ПРП. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(72)
Въз основа на гореизложеното размерът на субсидията, установена за заявителя по отношение на посочените капиталови субсидии по време на ПРП, възлиза на 0,5 %.
6. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(73)
По отношение на заявителя понастоящем се прилага изравнително мито в размер на 19,1 %.
(74)
В хода на настоящия частичен междинен преглед бе установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразен ad valorem, е 11,0 %, както е посочено по-долу:
СХЕМА→
DEPBS (11)
EPCGS (11)
AAS (11)
CS
Общо
ДРУЖЕСТВО↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Предвид горното се заключава, че равнището на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
7. Изравнителни мерки
(76)
Проверено бе дали би могло да се счита, че изменените обстоятелства по отношение на разгледаните схеми са с дълготраен характер.
(77)
Разследването потвърди, че размерът на субсидията за заявителя е намалял до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем за него. Това намаление на общата сума на субсидията се дължи най-вече на значителния спад на ползите, които могат да бъдат получени по схемата DEPBS. Въз основа на гореизложеното изглежда, че има данни, сочещи, че заявителят ще продължи и в бъдеще да получава субсидии в по-малък размер от този, който се прилага понастоящем по отношение на него.
(78)
След като бе доказано, че заявителят получава субсидиране в много по-малък размер, отколкото преди и вероятно ще продължи да получава субсидии в по-малък размер от този, установен в първоначалното разследване, нивото на тази мярка следва да бъде изменено с оглед на новите констатации.
(79)
Предвид горното, измененото изравнително мито следва да се определи въз основа на новото равнище на субсидиране, установено при настоящия частичен междинен преглед, тъй като маржът на вреда, изчислен при първоначалното разследване във връзка със субсидиран внос, е по-висок.
(80)
В съответствие с член 24, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито за един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на субсидиране на износа. Като се има предвид обаче, че антидъмпинговото мито, установено за заявителя в резултат на паралелното междинно антидъмпингово преразглеждане, се равнява на 0 % за разглеждания продукт, подобна ситуация не е налице в настоящия случай.
(81)
Във връзка с митническата ставка, приложима понастоящем за вноса на разглеждания продукт от производители износители, които не са посочени поименно в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митото, посочено в регламента като приложимо за „всички останали дружества“ в Индия, се отбелязва, че действителните обстоятелства по разследваните схеми, както и изравнителните мерки, на които те подлежат, не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за всички дружества, с изключение на заявителя, остават непроменени.
(82)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да се предложи изменение на митническата ставка, приложима за заявителя, и им бе предоставена възможност да направят коментари.
(83)
Представени от страните устни и писмени коментари бяха взети под внимание и при необходимост окончателните констатации бяха съответно изменени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 се изменя, като се вмъква следното:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India
11,0
A992“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 28 февруари 2011 година.
32011R0206
L 058/18
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
28.02.2011.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 206/2011
od 28. veljače 2011.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 367/2006 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalatskih (PET) folija podrijetlom iz Indije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članke 15. stavak 1., članak 19. stavak 1. i članak 22. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Prethodni ispitni postupak i postojeće kompenzacijske mjere
(1)
U prosincu 1999. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2597/1999 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilentereftalatskih (PET) folija („dotični proizvod”) koje su trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 3920 62 19 i ex 3920 62 90 podrijetlom iz Indije. Mjere su, u obliku ad valorem kompenzacijske pristojbe u rasponu između 3,8 % i 19,1 %, uvedene na uvoz od poimence navedenih izvoznika, s preostalom stopom carine od 19,1 % uvedenom na uvoz dotičnog proizvoda od svih ostalih trgovačkih društava. Razdoblje početnog ispitnog postupka trajalo je od 1. listopada 1997. do 30. rujna 1998.
(2)
U ožujku 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 367/2006 (3) (Uredba (EZ) br. 367/2006), slijedom revizije nakon isteka mjere, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, zadržalo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 2597/1999 na uvoz folije od PET-a podrijetlom iz Indije. Razdoblje revizije ispitnog postupka trajalo je od 1. listopada 2003. do 30. rujna 2004.
(3)
U kolovozu 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1288/2006 (4), slijedom privremene revizije subvencioniranja indijskog proizvođača folije od PET-a izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za to trgovačko društvo Uredbom (EZ) br. 367/2006.
(4)
U rujnu 2007. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1124/2007 (5), slijedom parcijalne privremene revizije subvencioniranja drugog indijskog proizvođača folije od PET-a izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za to trgovačko društvo Uredbom (EZ) br. 367/2006.
(5)
U siječnju 2009. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 15/2009 (6), nakon parcijalne privremene revizije koju je Komisija započela na vlastitu inicijativu i koja se odnosila na subvencioniranje pet indijskih proizvođača folije od PET-a, izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za ta trgovačka društva Uredbom (EZ) br. 367/2006 i konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 1292/2007 (7).
(6)
U lipnju 2010. Vijeće je provedbenom Uredbom (EU) br. 579/2010 (8), slijedom parcijalne privremene revizije subvencioniranja indijskog proizvođača folije od PET-a izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za trgovačko društvo Uredbom (EZ) br. 367/2006.
(7)
Trebalo bi upozoriti da se trenutačno na Vacmet India Limited primjenjuje kompenzacijska pristojba od 19,1 % na temelju Uredbe (EZ) br. 367/2006.
2. Postojeće antidampinške mjere
(8)
Trebalo bi upozoriti da se trenutačno na Vacmet India Limited primjenjuje preostala antidampinška pristojba od 17,3 % na temelju Uredbe (EZ) br. 1292/2007.
3. Pokretanje parcijalne privremene revizije
(9)
7. kolovoza 2009. Komisija je primila zahtjev za parcijalnom privremenom revizijom sukladno članku 19. Osnovne uredbe. Zahtjev, u pogledu opsega ograničen na ispitivanje subvencioniranja, podnio je Vacmet India Limited, indijski proizvođač izvoznik (podnositelj zahtjeva). U svojem zahtjevu, podnositelj je tvrdio da su se znatno promijenile okolnosti na temelju kojih su uvedene mjere i da su te promjene trajne naravi. Podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze koji na prvi pogled ukazuju da radi neutraliziranja subvencije nije nužno nastaviti primjenjivati mjeru na postojećoj razini.
(10)
Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno je da postoje dostatni dokazi za opravdavanje pokretanja parcijalne privremene revizije te je Komisija 14. siječnja 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listi Europske unije (9) (obavijest o pokretanju postupka), najavila pokretanje parcijalne privremene revizije, u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe, ograničene u pogledu opsega na razinu subvencioniranja u pogledu podnositelja zahtjeva.
(11)
Ispitni postupak u vezi s parcijalnom privremenom revizijom također je, ovisno o nalazima revizije, trebao ocijeniti potrebu za izmjenom stope pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na uvoze tog proizvoda od proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji, koji nisu poimence navedeni u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 367/2006, tj. stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva” u Indiji.
(12)
Komisija je najavila 14. siječnja 2010., u obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj u Službenom listu Europske unije (10), i pokretanje parcijalne privremene revizije antidampinških mjera ograničenih u pogledu opsega na ispitivanje dampinga u mjeri u kojoj se odnosi na podnositelja zahtjeva.
4. Ispitni postupak
(13)
Ispitni postupak razine subvencioniranja pokrio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).
(14)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, Vladu Indije i industriju Unije o pokretanju parcijalnog privremenog ispitnog postupka. Zainteresirane stranke imale su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i biti saslušane.
(15)
Kako bi dobila podatke potrebne za ispitni postupak, Komisija je poslala upitnik podnositelju zahtjeva. Osim toga, upitnik je poslan i Vladi Indije.
(16)
Podnositelj zahtjeva u potpunosti je surađivao u ispitnom postupku, a nadležna tijela Vlade Indije nisu dostavila odgovore na upitnik u roku. Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje subvencioniranja. Provedena je posjeta radi provjere u prostorijama podnositelja zahtjeva.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(17)
Proizvod potvrđen ovom revizijom isti je kao proizvod definiran u Uredbi kojom su uvedene mjere na snazi (Uredba (EZ) br. 367/2006), to jest polietilentereftalatske (PET) folije trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 3920 62 19 i ex 3920 62 90 podrijetlom iz Indije.
2. Istovjetni proizvod
(18)
Kao u prethodnim ispitnim postupcima, ovaj je ispitni postupak pokazao da folija od PET-a proizvedena u Indiji i izvezena u Uniju i folija od PET-a proizvedena i prodana na domaćem indijskom tržištu, kao i folija od PET-a koju proizvođači Unije proizvedu i prodaju u EU ima ista osnovna fizička i kemijska svojstva i iste osnovne korisnike.
(19)
Ovi se proizvodi stoga smatraju istovjetnima u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
C. SUBVENCIONIRANJE
1. Uvod
(20)
Na temelju raspoloživih podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i industrija Unije, ispitani su sljedeći programi koji navodno sadrže subvencije:
(a)
program prava na povrat carinskih pristojba;
(b)
program za poticanje izvoza osnovnih sredstava;
(c)
program po prethodnom odobrenju (ranije poznat kao „program po prethodnoj dozvoli”);
(d)
subvencije osnovnih sredstava.
(21)
Gore navedeni programi (a) do (c) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i reguliranje) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Vanjska trgovinska politika” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito unosi najnovije podatke. Dva dokumenta o Vanjskoj trgovinsko politici odnose se na RRIP ovog slučaja, to jest politika vanjske trgovine za 2004.-2009. i politika vanjske trgovine za 2009.-2014. Pored toga, Vlada Indije utvrdila je i postupke politike vanjske trgovine za 2004.-2009. i politike vanjske trgovine za 2009.-2014. u dokumentu ‘Handbook of Procedures Volume / (Priručnik o postupcima, svezak I.’ („HOP I 04-09” i „HOP I 09-14”). Priručnik o postupcima također se redovito ažurira.
(22)
Programom navedenim u gornjoj točki (d) upravljaju tijela Države Utara Pradeša.
2. Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”)
(a) Pravna osnova
(23)
Detaljan opis DEPBS-a sadržan je u stavku 4.3. politike vanjske trgovine za 2004.-2009. i politike vanjske trgovine za 2009.-2014. kao i u poglavlju 4. HOP-a I. za 2004.-2009. i HOP-a I. za 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(24)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena DEPBS-a
(25)
Izvoznik se može prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovom programu. Takve su stope DEPBS-a odredile indijske vlasti za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju Standardnih ulazno-izlaznih normi (Standard Input Output Norms - SION-a), uzimajući u obzir predviđeni sadržaj uvoznih ulaznih materijala u izvoznom proizvodu i carine na takav predviđeni uvoz, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili ne.
(26)
Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovom programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U doba izvozne transakcije, izvoznik mora indijskim vlastima dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, inter alia, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U to vrijeme, izvoznik zna koliku će olakšicu primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a.
(27)
Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, kredite moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi se krediti mogu koristiti za plaćanje carina za naknadne uvoze bilo koje robe - osim osnovnih sredstava i roba s uvoznim ograničenjima. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 12 mjeseci od dana izdavanja.
(28)
Zahtjev za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i može pokriti neograničeni broj izvoznih transakcija. De facto, ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju na kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne transakcije koje premašuju rok za dostavljanje iz poglavlja 4.47. HOP-a I 04-09 i 09-14. Nadalje, kako je jasno predviđeno poglavljem 9.3. HOP-a I 04-09 i 09-14, zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz izricanje manje novčane kazne (tj. 10 % prava).
(29)
Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključci o DEPBS-u
(30)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom dospio na naplatu. Nadalje, kreditom DEPBS-a izvoznik ostvaruje korist, jer poboljšava njegovu likvidnost.
(31)
Nadalje, DEPBS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(32)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava ni postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DEPBS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na olakšice od DEPBS-a.
(e) Izračun iznosa subvencije
(33)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe te metodom izračuna koja je za ovaj program korištena u Uredbi (EZ) br. 367/2006, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere računao se prema koristi koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, inter alia, naveden iznos kredita DEPBS-a koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U smislu gore navedenog smatra se prikladnim ocijeniti korist od DEPBS-a kao zbroj kredita zarađenih na realiziranim izvoznim transakcijama prema ovom programu tijekom RRIP-a.
(34)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljivan je prema izvoznom prometu tijekom revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(35)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 7,9 %.
3. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(a) Pravna osnova
(36)
Detaljan opis EPCGS-a sadržan je u poglavlju 5. politike vanjske trgovine za 2004.-2009. i politike vanjske trgovine za 2009.-2014. kao i u poglavlju 5. HOP-a I 04-09 i HOP-a I 09-14.
(b) Prihvatljivost
(37)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(38)
Pod uvjetom obveze izvoza, trgovačko društvo ima pravo uvoziti osnovna sredstva (nova i od travnja 2003. rabljena osnovna sredstva stara do 10 godina) po sniženoj carinskoj stopi. S tim ciljem, Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS-a nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Od travnja 2000. ovaj program predviđa sniženu carinsku stopu za uvoz od 5 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu.
(39)
Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS.
(40)
Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak o EPCGS-u
(41)
EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indije prihod od carina koji bi inače bio naplativ. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju njegovu likvidnost.
(42)
Osim toga, EPCGS de iure ovisi o realiziranom izvozu budući da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(43)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. U djelokrugu ovih dozvoljenih sustava povrata ne nalaze se osnovna sredstva, a kako je utvrđeno u Prilogu I., točki (i) Osnovnoj uredbi jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(44)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u dotičnoj industriji. U skladu s uspostavljenom praksom, tako izračunani iznos, koji vrijedi za RRIP, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost olakšice kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe.
(45)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(46)
U pogledu izvoza prema ovom programu, ispitni je postupak pokazao da su se određeni artikli mogli koristiti za proizvodnju dotičnog proizvoda kao i za proizvodnju drugih proizvoda. Međutim, uočeno je da su se neki artikli koristili u pogonu tvornice koja je korištena samo za proizvodnju folije od PET-a. Prema tome, u smislu izračuna koristi za podnositelja zahtjeva, za te artikle trebalo bi se kao nazivnik koristiti izvozni promet dotičnog proizvoda, a ne ukupni izvozni promet.
(47)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 2,4 %.
4. Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)
(a) Pravna osnova
(48)
Detaljan opis ovog programa sadržan je u stavcima 4.1.1. do 4.1.14. politike vanjske trgovine za 2004.-2009. i politike vanjske trgovine za 2009.-2014. kao i u poglavljima od 4.1. do 4.30. HOP-a I 04-09. i HOP-a I.09-14. Ovaj se program zvao „program po prethodnoj dozvoli” (Advance Licence) tijekom prethodnog ispitnog postupka, koji je Uredbom (EZ) br. 367/2006 doveo do uvođenja konačne kompenzacijske pristojbe koja je trenutačno na snazi.
(b) Prihvatljivost
(49)
AAS se sastoji od šest potprograma, kako je detaljnije opisano u uvodnom odlomku 50. Ti se potprogrami, inter alia, razlikuju prema području prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u za godišnji zahtjev potprograma. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju kategorije „koje se smatraju izvoznima” navedene u stavku 8.2. politike vanjske trgovine za 2004. - 2009., kao što su dobavljači izvozno orijentiranih jedinica (export oriented unit - EOU), stekli su uvjete za AAS za procijenjeni izvozni potprogram. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike stekli su uvjete za „procijenjene izvozne” olakšice prema potprogramima Nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order - ARO) i preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine.
(c) Praktična primjena
(50)
Prethodna odobrenja mogu se izdati za:
i. fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. On dozvoljava uvoz ulaznih materijala za proizvodnju određenog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i obveza izvoza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli;
ii. godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije vezano uz određeni izvozni proizvod, već uz širu grupu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Nositelj dozvole može - do određenog vrijednosnog praga koji se određuje na temelju prošle realizacije izvoza - uvoziti bez carine bilo kakav ulazni materijal koji se koristi u proizvodnji bilo kojeg od artikala koji potpadaju pod tu grupu proizvoda. Koristeći takav materijal koji se izuzima od carine, može odabrati za izvoz bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji potpada pod takvu skupinu proizvoda;
iii. intermedijarnu opskrbu: ovaj potprogram pokriva slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedan izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale bez carine i u tu svrhu mu se može odobriti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
iv. procijenjeni izvoz: ovaj potprogram omogućuje glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne materijale bez carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama potrošača koje su navedene u stavku 8.2. točkama od (b) do (f), (g), (i) i (j) politike vanjske trgovine za 2004. - 2009. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Mnoštvo kategorija nabave smatra se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. nabava roba za jedan EOU ili trgovačko društvo smješteno u posebnoj gospodarskoj zoni (special economic zone - SEZ);
v. nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order - ARO): nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao dozvole ARO-a i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci artikala koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na olakšice za procijenjeni izvoz kao što je navedeno u stavku 8.3. politike vanjske trgovine za 2004. - 2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizam ARO-a vraća poreze i carine dobavljaču umjesto da ih vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale;
vi. preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovaj potprogram također pokriva domaću opskrbu nositelju prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje prenesenog akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će poništiti odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obim artikala koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač ima pravo na olakšicu za procijenjeni izvoz kao što se navodi u stavku 8.3. politike vanjske trgovine za 2004. - 2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).
(51)
Podnositelj zahtjeva dobio je koncesije na temelju AAS-a povezanog s dotičnim proizvodom tijekom RRIP-a. Podnositelj zahtjeva koristio je jedan od potprograma, tj. AAS za fizičke izvoze. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.
(52)
U svrhu provjere koju obavljaju indijske vlasti, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i iskorištavanju robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u posebnom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. HOP-u I 04-09. i HOP-u I 09-14 tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svim pogledima.
(53)
Što se tiče potprograma koje je podnositelj zahtjeva koristio tijekom RRIP-a, tj. fizički izvozi, Vlada Indije određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i obveze izvoza te su oni upisani u odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, vladini službenici trebaju upisati odgovarajuće transakcije na odobrenje. Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi (SION-i) određuje opseg dozvoljenog uvoza prema programu AAS, a koje postoje za većinu proizvoda uključujući dotični proizvod. Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Obveza izvoza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).
(54)
Tekući ispitni postupak privremene revizije ustanovio je da se provjera zahtjeva koju utvrđuju vlasti Indije nije poštovala i da se još nije testirala u praksi. Podnositelj zahtjeva nije vodio sustav prema kojem bi se moglo provjeriti koji su ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda i u kojim količinama, kako propisuje politika vanjske trgovine od 2004. do 2009. (Dodatak 23.) te u skladu s Prilogom II. poglavljem II. člankom 4. Osnovnoj uredbi. U stvari ne postoji evidencija stvarne potrošnje.
(55)
Promjene u provedbi politike vanjske trgovine za 2004. - 2009., koje su stupile na snagu u jesen 2005. (obvezno slanje registra potrošnje indijskim vlastima u kontekstu postupka otkupa) nisu se još primijenile u slučaju podnositelja zahtjeva. Stoga se de facto provedba ove odredbe nije mogla provjeriti u ovoj fazi.
(d) Zaključak o AAS-u
(56)
Izuzeće od uvoznih carina je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. financijski doprinos Vlade Indije koja je dodijelila korist izvozniku u ispitnom postupku.
(57)
Osim toga, AAS za fizičke izvoze jasno de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra da je specifičan i da se protiv njih mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe. Bez preuzimanja obveze izvoza, trgovačko društvo ne može dobiti olakšicu prema ovom programu.
(58)
Potprogram koji se koristi u ovom slučaju ne može se smatrati dozvoljenim sustavima povrata carine ili zamjenskim sustavima povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Vlada Indije nije učinkovito primjenjivala niti svoj novi niti stari sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. članak 4. Osnovnoj uredbi i, u slučaju programa zamjenskog povrata, Prilog III. poglavlje II. članak 2. Osnovnoj uredbi). SION-i za dotični proizvod nisu bili dovoljno precizni. Sami SION-i ne mogu se smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje, jer oblik tih standardnih normi ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih materijala potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se koriste, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. Osnovnoj uredbi).
(59)
Protiv potprograma mogu se stoga uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(60)
U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata kao zamjene, otpust na koji se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom je pogledu upozoreno da Osnovna uredba ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom i. Osnovnoj uredbi, pretjerani otpust carina može se kompenzirati samo kada su ispunjeni uvjeti iz priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako nije predstavljen prikladan postupak praćenja, gornji izuzetak za program povrata nije primjenjiv, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (neostvareni prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. Osnovnoj uredbi, nije na vlasti koja provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe, vlast koja provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava promjene.
(61)
Iznos subvencije za podnositelja zahtjeva koji je koristio AAS izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju potprograma tijekom RRIP-a (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodijeljen je prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(62)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 0,2 %.
5. Subvencije osnovnih sredstava - Capital Subsidies
(a) Pravna osnova
(63)
U prethodnim ispitnim postupcima u pogledu folije od PET-a, uključujući ispitni postupak koji je Uredbom (EZ) br. 367/2006 doveo do uvođenja konačnih kompenzacijskih pristojbi koje su trenutačno na snazi, ispitano je nekoliko indijskih državnih programa uključujući poticaje odobrene lokalnim trgovačkim društvima. Državni programi potpadaju pod naslov „Paket programa poticaja (Package Scheme of Incentives)”, a mogu postojati različite vrste uključenih poticaja. Prethodni je ispitni postupak ustanovio da bi pravo trgovačkog društva da se okoristi programom moglo biti utvrđeno u „Potvrdi o prihvatljivosti” ili „Potvrdi na pravo”. Međutim, kao u ovom ispitnom postupku, moglo bi biti i ad hoc subvencija kao što su subvencije za osnovna sredstva.
(b) Prihvatljivost
(64)
Kako bi stekla uvjete, trgovačka društva u pravilu moraju ulagati u slabije razvijena državna područja ili osnivanjem novih industrijskih postrojenja ili velikim ulaganjem ili diversifikacijom postojećih industrijskih postrojenja.
(c) Praktična primjena
(65)
Prema odgovoru na upitnik, podnositelj zahtjeva primio je u 2009. značajan iznos kao subvenciju za osnovna sredstva od Vlade Utar Pradeša (GUP) za uspostavljanje novog proizvodnog pogona. Objašnjeno je da su primljene subvencije za osnovna sredstva povezane s uspostavljanjem novog proizvodnog pogona, to jest kako bi pokrile troškove za ulaganja podnositelja zahtjeva. Prema navodima podnositelja zahtjeva, radilo se o čistoj subvenciji u obliku bespovratnih sredstava za povećanje vlasničkog kapitala.
(66)
Ispitni je postupak otkrio i da je podnositelj zahtjeva ispunio uvjete za povrat PDV-a i središnjeg poreza na promet (CST) Ministarstva za trgovinu i poreze) Utar Pradeša na ranije izvršena ulaganja. U „Potvrdi o prihvatljivosti” navedena je gornja granica koju trgovačko društvo može tražiti. Trgovačko društvo koristilo je program tijekom 4 godine. Na mjesečnoj osnovi zatraženi su povrati plaćenog PDV-a i CST-a naplaćenog na trgovinu između države i unutar države uključujući i tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak
(67)
Subvencija za osnovna sredstva izravan je transfer sredstava, to jest dodjela bespovratnih sredstava podnositelju zahtjeva. To je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. To je financijski doprinos Vlade države Utar Pradeša kojim podnositelj zahtjeva ostvaruje izravnu korist.
(68)
Povrat PDV-a i CST-a predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Povrat predstavlja financijski doprinos Vlade Utar Pradeša budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indije prihod od carina koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, povratom poreza izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju njegovu likvidnost.
(69)
Subvencije de iure ne ovise o realizaciji izvoza. Međutim, zbog toga što nadležna tijela Vlade države Utar Pradeša nisu surađivala, Komisija nije mogla donijeti o ovom programu u pogledu specifičnosti i praktične primjene propisa pouzdan zaključak kao ni o razini diskrecije koju uživa tijelo za dodjelu subvencije kada odlučuje o zahtjevima. Doista nije moguće sa sigurnošću utvrditi je li zadovoljen članak 4. stavak 2. prvi podstavak, točka (b) budući da nije bilo moguće utvrditi da je Vlada države Utar Pradeša primjenjivala objektivne kriterije ili uvjete za dodjelu subvencije. Prema tome, i da se pokazalo da program nije bio specifičan de iure, ipak nije jasno da nije specifičan de facto. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 2. prvom podstavku točki (c) i članku 4. stavku 2. četvrtom podstavku Osnovne uredbe.
(e) Izračun iznosa subvencije
(70)
Što se tiče subvencije za osnovna sredstva primljene za uspostavu novog proizvodnog pogona, iznos subvencije je bio izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe na temelju subvencije za osnovna sredstva tijekom razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije/vijek trajanja osnovnih sredstava u toj industriji jer subvencija može biti povezana sa stjecanjem dugotrajne imovine. Iznosu je nadodana kamata kako bi sadržavala punu vrijednost koristi kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije zatim je dodijeljen prema ukupnom izvozu i domaćoj prodaji tijekom RRIP kao primjereni nazivnik, jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(71)
U vezi s povratima PDV-a i središnjeg poreza na promet, iznos subvencije izračunan je na temelju iznosa povrata tijekom RRIP-a. Prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije (brojnik) dodijeljen je prema ukupnom izvozu i domaćoj prodaji tijekom RRIP kao primjereni nazivnik, jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(72)
Na temelju gore navedenog, stopa subvencije utvrđena za podnositelja zahtjeva u pogledu ovih subvencija za osnovna sredstva tijekom RRIP-a iznosi 0,5 %.
6. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(73)
Na podnositelja zahtjeva trenutačno se primjenjuje kompenzacijska pristojba od 19,1 %.
(74)
Tijekom ove parcijalne privremene revizije, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za podnositelja zahtjeva, izražen ad valorem, iznosi 11,0 %, kako je navedeno u nastavku teksta:
PROGRAM→
DEPBS (11)
EPCGS (11)
AAS (11)
CS
Ukupno
DRUŠTVO↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Uzimajući u obzir gore navedeno, zaključuje se da se smanjila razina subvencije u pogledu dotičnog proizvođača izvoznika.
7. Kompenzacijske mjere
(76)
Također je ispitano mogu li se promijenjene okolnosti u pogledu ispitivanih programa smatrati da su trajne prirode.
(77)
Ispitni je postupak potvrdio da je iznos subvencije za podnositelja zahtjeva pao ispod stope pristojbe koja se na njega trenutačno primjenjuje. Do ovog općeg smanjenja razine subvencije došlo je uglavnom zbog značajnog pada koristi na raspolaganju prema DEPBS-u. Na temelju gore navedenog, izgleda da će podnositelj zahtjeva u budućnosti i dalje primati subvencije u iznosu koji je manji od iznosa kojeg trenutačno prima.
(78)
Budući da je dokazano da podnositelj zahtjeva prima mnogo manju subvenciju od prethodne i da će vjerojatno nastaviti primati subvencije u iznosu koji je manji od iznosa određenog u početnom ispitnom postupku, razinu mjere stoga treba izmijeniti kako bi odražavala nove nalaze.
(79)
U svjetlu navedenog, izmijenjenu stopu subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere treba utvrditi po novoj stopi subvencije uspostavljenoj tijekom ove parcijalne privremene revizije, budući da stupanj štete izračunan u početnom antisubvencijskom ispitnom postupku ostaje veći.
(80)
Prema članku 24. stavku 1., drugom podstavku Uredbe (EZ) br. 597/2009, na jedan proizvod ne mogu se primjenjivati i antidampinške i kompenzacijske pristojbe radi rješavanja jedne i iste situacije do koje dolazi radi dampinga ili izvoznog subvencioniranja. Međutim, kako antidampinška pristojba za podnositelja zahtjeva, koja je utvrđena kao rezultat paralelne antidampinške privremene revizije, iznosi 0 % za dotični proizvod, u ovom se slučaju ta situacija ne ponavlja.
(81)
U pogledu stope pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na uvoze dotičnog proizvoda od proizvođača izvoznika koji nisu poimence navedeni u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 367/2006, tj. pristojbe za koju je utvrđeno da se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva” u Indiji, napominje se da se stvarni načini ispitanih programa i njihova mogućnost kompenzacije nisu promijenili u pogledu prethodnih ispitnih postupaka. Stoga nema razloga ponovno izračunati subvenciju i stope pristojbe tih trgovačkih društava. Slijedom toga, stope pristojbe primjenjive na sva trgovačka društva osim podnositelja zahtjeva ostaju nepromijenjene.
(82)
O osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava predložiti izmjena stope koja se primjenjuje na podnositelja zahtjeva obaviještene su zainteresirane stranke koje imaju mogućnost iznijeti primjedbe.
(83)
Razmotrene su usmene i pisane primjedbe stranaka, a konačni su nalazi, sukladno tim primjedbama, bili odgovarajuće izmijenjeni,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Tablica iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 367/2006 mijenja se umetanjem sljedećeg:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Utar Pradeš, Indija
11,0
A992”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. veljače 2011.