РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1216/2011 НА КОМИСИЯТА
от 24 ноември 2011 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (Рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (2) се предвиждат ключови показатели за ефективност (КПЕ) и задължителни цели в ключови области за ефективността - безопасност, околна среда, капацитет и рентабилност.
(2)
КПЕ за безопасност за определянето на национални цели или цели на равнище функционален блок въздушно пространство (ФБВП), формулирани в приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010 г. са: ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД; прилагането на схемата за класификация на степента на сериозност на инструмента за анализ на риска с цел да се даде възможност за хармонизирано отчитане на степента на сериозност на нарушение на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за управлението на въздушното движение (УВД); и отчитането на културата на справедливост.
(3)
Съгласно приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010, тези КПЕ за безопасност следва да бъдат допълнително разработени съвместно от Комисията, държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) и Европейската организация за безопасност на въздухоплаването (Евроконтрол) и да бъдат приети от Комисията преди първия референтен период.
(4)
За тази цел Комисията създаде работна група, състояща се от представители на ЕААБ, Евроконтрол и Комисията (така наречената Работна група Е3). Въпросната работна група изготви технически доклад, озаглавен „Параметри за ключовите показатели за безопасността във връзка със схемата за ефективност“. Този доклад бе допълнен въз основа на коментари, получени от държавите-членки и заинтересованите страни и представлява техническа концепция за настоящия регламент и съответните приемливи средства за осигуряване на съответствие и материали с насоки.
(5)
Вече извършената работа по отношение на други инициативи като Плана за безопасност (ЕААБ), Инструмента за анализ на риска (Евроконтрол) и Рамката за проучване степента на развитие на безопасността (Евроконтрол) следва да бъде взета под внимание при разработването на КПЕ за безопасност.
(6)
Опитът, придобит от постепенното прилагане на схемата за ефективност, показва, че времето, предоставяно на Комисията за оценка на преразгледаните цели за ефективност, следва да бъде увеличено с оглед на работната натовареност, създавана от подробното оценяване на плановете за ефективност, за да бъде проведен необходимият диалог с националните органи за надзор и да се осигури подходяща обосновка на резултатите от тази оценка.
(7)
Поради това Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(8)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 691/201 се изменя, както следва:
1)
Член 14 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
б)
в параграф 2 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
в)
в параграф 3 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
2)
в приложение I, раздел 2 точка 1 се заменя със следното:
„1. КЛЮЧОВИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА БЕЗОПАСНОСТТА
a)
Първият национален КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД.
По отношение на държавите-членки и техните национални надзорни органи и доставчици на аеронавигационно обслужване, сертифицирани за осигуряване на услуги за въздушното движение или комуникационни, навигационни и обзорни услуги, този КПЕ следва да се оценява по нивото на изпълнение на следните цели за управление:
-
Политика и цели за безопасност;
-
Управление на риска за безопасността;
-
Осигуряване на безопасност;
-
Поощряване на безопасността;
-
Култура на безопасност.
б)
Вторият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде прилагането на долуспоменатата класификация на степента на сериозност (основаваща се на методиката на инструмента за анализ на риска) за отчитането на минимум три категории събития: Нарушения на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за УВД на всички Центрове за ръководство на въздушното движение и на летищата. Държавите-членки могат да решат да не прилагат метода на летища с по-малко от 50 000 движения на търговски въздушен транспорт годишно.
При докладване на горепосочените събития държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване използват следните степени на сериозност:
-
Сериозен инцидент
-
Голям инцидент
-
Значителен инцидент
-
Без последици за безопасността
-
Не е определен; например недостатъчна информация или неокончателни или противоречиви данни, не позволили такова определяне.
Докладването относно прилагането на метода се извършва за отделните събития.
в)
Третият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период е докладване от страна на държавите-членки и техните доставчици на аеронавигационно обслужване посредством въпросник, установен в съответствие с буква д), в който се оценява нивото на наличие и съответно на отсъствие на култура на справедливостта.
г)
През първия референтен период няма да има цели за ефективност, валидни за целия ЕС. Държавите-членки обаче могат да определят цели, съответстващи на тези КПЕ по отношение на безопасността.
д)
За да се улесни прилагането и оценяването на КПЕ по отношение на безопасността, ЕААБ - при консултиране с органа за преглед на ефективността - преди началото на първия референтен период приема приемливи средства за съответствие и инструктивни материали в съответствие с процедурата по член 52 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
е)
Евроконтрол осигурява своевременно информацията, необходима за разработване на документите, посочени в буква д), включително като минимум спецификацията на методиката на инструмента за анализ на риска и по-нататъшното ѝ развиване, както и подробностите на методиката на рамката за проучване степента на развитие на безопасността и съответните значими фактори.
ж)
Годишното оценяване на КПЕ, посочени в букви а) и в) (въпросници за ефективността на управлението на безопасността и културата на справедливост), от националните надзорни органи и доставчиците на авионавигационно обслужване се докладва на ЕААБ за предходната година от националните надзорни органи преди 1 февруари всяка година. Тези годишни оценявания се използват като данни за функциите по наблюдение, описани в букви з) и и). Ако настъпят някакви промени в годишното оценяване на КПЕ, националните надзорни органи представят тези промени преди датата за представяне на следващия годишен доклад.
з)
Националните надзорни органи наблюдават прилагането и оценяването на КПЕ за безопасност от доставчиците на аеронавигационно обслужване в съответствие с процедурите за надзор на безопасността, установени в Регламент за прилагане на (ЕС) № 1034/2011 г. на Комисията (3).
и)
В контекста на своите стандартизационни инспекции ЕААБ наблюдава прилагането и оценяването на КПИ за безопасност от националните надзорни органи в съответствие с работните методи, посочена в член 24 от Регламент (ЕО) № 216/2008. ЕААБ уведомява органа за преглед на ефективността за резултатите от тези инспекции.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 24 ноември 2011 година.
32011R1216
L 310/3
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1216/2011
od 24. studenoga 2011.
o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 691/2010 o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskoga neba (okvirna Uredba) (1), a posebno njezin članak 11.,
budući da:
(1)
Uredbom Komisije (EU) br. 691/2010 o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi (2) predviđeni su ključni pokazatelji performansi (KPP) i obvezujući ciljevi na ključnim područjima performanse u vezi sa sigurnošću, okolišem, kapacitetom i isplativošću.
(2)
Sigurnosni KPP-i za postavljanje nacionalnih ciljeva ili ciljeva funkcionalnog bloka zračnog prostora (FAB) utvrđeni u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 619/2010 su: učinkovitost upravljanja sigurnošću kako je izmjerena metodologijom temeljenom na okviru za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a; primjena klasifikacije ozbiljnosti pomagala za analizu rizika kako bi se omogućilo usklađeno izvješćivanje o ocjeni ozbiljnosti narušavanja minimalne separacije, neodobrenih ulaza na uzletno-sletnu stazu i specifičnih tehničkih događaja ATM-a; i izvješćivanje o kulturi pravičnosti.
(3)
U skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) br. 691/2010 Komisija, države članice, Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) i Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol) bi trebali dalje zajedno razvijati ove sigurnosne KPP-e, a Komisija bi ih trebala donijeti prije prvog referentnog razdoblja.
(4)
U tu svrhu, Komisija je uspostavila radnu skupinu koja se sastoji od predstavnika iz EASA-e, Eurocontrola i Komisije (takozvana Radna skupina E3). Ta je radna skupina izradila tehničko izvješće pod nazivom „Metrika za ključne pokazatelje performanse sigurnosti za plan performansi”. To se izvješće dalje razvijalo na temelju komentara dobivenih od država članica i dionika te čini tehničku osnovu za ovu Uredbu i s njom povezene prihvatljive načine usklađivanja (AMC) i smjernice (GM).
(5)
Pri razvoju sigurnosnih KPP-a u obzir trebalo bi uzeti posao koji je već obavljen u vezi s drugim inicijativama, kao što su EASA-ina inicijativa „Plan sigurnosti” i Eurocontrolove inicijative „Pomagala za analizu rizika” i „Okvir za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a”.
(6)
Iskustvo stečeno postupnom provedbom plana performansi pokazuje da bi vrijeme koje je Komisiji dano za ocjenu revidiranih ciljeva performansi trebalo produžiti, imajući u vidu opseg posla nastao radi detaljne ocjene planova performansi te radi obavljanja potrebnih razgovora s nacionalnim nadzornim tijelima i osiguravanja primjerenog obrazloženja rezultata te ocjene.
(7)
Uredbu (EU) br. 691/2010 bi trebalo stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(8)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EU) br. 691/2010 mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 14. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 1., „dva mjeseca” zamjenjuju se s „četiri mjeseca”;
(b)
u stavku 2., „dva mjeseca” zamjenjuju se s „četiri mjeseca”;
(c)
u stavku 3., „dva mjeseca” zamjenjuju se s „četiri mjeseca”.
2.
U Prilogu I., točka 1. odjeljka 2. zamjenjuje se sljedećim:
„1. KLJUČNI POKAZATELJI PERFORMANSI U VEZI SA SIGURNOŠĆU
(a)
Prvi nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je učinkovitost upravljanja sigurnošću koja se mjeri metodologijom temeljenom na okviru za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a.
U pogledu država članica te njihovih nacionalnih nadzornih tijela i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koji su certificirani za pružanje usluga u zračnom prometu ili komunikacijskih, navigacijskih i nadzornih usluga, ovaj se KPP mjeri razinom provedbe sljedećih ciljeva upravljanja:
-
sigurnosna politika i ciljevi,
-
upravljanje rizicima za sigurnost,
-
osiguravanje sigurnosti,
-
promicanje sigurnosti,
-
kultura sigurnosti.
(b)
Drugi nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je primjena niže navedene klasifikacije ozbiljnosti, koja se temelji na metodologiji pomagala za analizu rizika, za izvješćivanje o najmanje tri kategorije događaja: narušavanje minimalne separacije, neodobreni ulaz na uzletno-sletnu stazu i specifični tehnički događaji ATM- u svim centrima za kontrolu zračnog prometa i zračnim lukama. Države članice mogu odlučiti da ovu metodu ne primjenjuju za zračne luke s manje od 50 000 kretanja u komercijalnom zračnom prometu godišnje.
Pri izvješćivanju o gore navedenim događajima, države članice i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi moraju upotrebljavati sljedeće klase ozbiljnosti:
-
ozbiljna nezgoda,
-
velika nezgoda,
-
značajna nezgoda,
-
bez utjecaja na sigurnost,
-
nije utvrđeno: na primjer, takvo utvrđivanje bilo je onemogućeno zbog nedostatka raspoloživih informacija ili dokaza na temelju kojih se nije mogao izvesti zaključak ili proturječnih dokaza.
Izvješćivanje o primjeni ove metode obavlja se za pojedinačne događaje.
(c)
Treći nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je izvješćivanje od strane država članica i njihovih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, putem upitnika koji je uveden u skladu s točkom (e), kojim se mjeri razina prisutnosti i odgovarajuća razina odsutnosti kulture pravičnosti.
(d)
Tijekom prvog referentnog razdoblja nema ciljeva performansi sigurnosti na razini EU-a. Međutim, države članice mogu postaviti ciljeve koji odgovaraju ovim sigurnosnim KPP-ovima.
(e)
Kako bi se olakšali provedba i mjerenje sigurnosnih KPP-a, EASA prije početka prvog referentnog razdoblja, uz savjetovanje s tijelom za reviziju performansi, donosi prihvatljive načine usklađivanja i smjernice u skladu s postupkom donesenim na temelju članka 52. Uredbe (EZ) br. 216/2008.
(f)
Eurocontrol pravovremeno osigurava informacije potrebne za razvoj dokumenata iz točke (e), uključujući najmanje specifikaciju metodologije pomagala za analizu rizika i njezinog daljnjeg razvoja te detalje o metodologiji okvira za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a i njezinim faktorima ponderiranja.
(g)
Nacionalna nadzorna tijela svake godine do 1. veljače izvješćuju EASA-u o godišnjem mjerenju KPP-a iz točaka (a) i (c) (upitnici o učinkovitosti upravljanja sigurnošću i kulturi pravičnosti) za prethodnu godinu, koje izvode nacionalna nadzorna tijela i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi. Ova godišnja mjerenja se upotrebljavaju kao ulazni podaci za funkcije praćenja opisane u točkama (h) i (i). Ako se pojave bilo kakve promjene u godišnjem mjerenju KPP-a, nacionalna nadzorna tijela moraju predočiti te promjene prije roka za podnošenje sljedećeg godišnjeg izvješća.
(h)
Nacionalna nadzorna tijela prate provedbu i mjerenje KPP-a sigurnosti od strane pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, u skladu s postupcima za nadzor sigurnosti utvrđenim u Provedbenoj Uredbi Komisije (EU) br. 1034/2011 (*).
(i)
U okviru svojih inspekcijskih pregleda standardizacije, EASA prati provedbu i mjerenje KPP-a sigurnosti od strane nacionalnih nadzornih tijela, u skladu s radnim metodama iz članka 24. Uredbe (EZ) br. 216/2008. EASA o rezultatima tih inspekcijskih pregleda obavješćuje tijelo za reviziju performanse.
(*) SL L 271, 18.10.2011., str. 15.”" 						
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. studenoga 2011.