РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 579/2010 НА СЪВЕТА
от 29 юни 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (РЕТ) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
I. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През декември 1999 г. с Регламент (ЕО) № 2597/1999 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат, понастоящем включено в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия („разглеждания продукт“). Разследването, довело до приемането на този регламент, се наричано по-нататък „първоначалното разследване“. Мерките бяха под формата на изравнително мито ad valorem с размер между 3,8 % и 19,1 %, наложено върху вноса от поименно изброени износители, в размер на 19,1 %. Разследваният период по първоначалното разследване бе от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.
(2)
През март 2006 г., след провеждане на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие съгласно член 18 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 367/2006 (3) Съветът запази окончателното изравнително мито върху вноса на фолио от PET с произход от Индия, наложено с Регламент (ЕО) № 2597/1999. Разследваният период за преразглеждането бе от 1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.
(3)
През август 2006 г., след междинно преразглеждане относно субсидирането по отношение на друг индийски производител на фолио от PET, „Garware Polyester Limited“ („Garware“), Съветът измени с Регламент (ЕО) № 1288/2006 (4) окончателното изравнително мито, наложено на Garware с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(4)
През септември 2007 г., след частично междинно преразглеждане относно субсидирането по отношение на друг индийски производител на фолио от PET, Jindal Poly Films, Limited („Jindal“), познат преди това като Jindal Polyester Ltd., Съветът измени с Регламент (ЕО) № 1124/2007 (5) окончателното изравнително мито, наложено на Jindal с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(5)
През януари 2009 г., след междинно преразглеждане, започнато от Комисията по собствена инициатива относно субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от PET, Съветът измени с Регламент (ЕО) № 15/2009 (6) окончателното изравнително мито върху вноса, наложено върху тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006.
II. Действащи антидъмпингови мерки
(6)
Следва да бъде отбелязано, че към Jindal Poly Films Limited се прилага антидъмпингово мито в размер на 0 % (7).
III. Започване на частично междинно преразглеждане
(7)
Искането за частично междинно преразглеждане бе подадено от Jindal Poly Films Limited, производител износител от Индия („заявителят“). Искането е ограничено до разследване на субсидирането, свързано със заявителя. Заявителят предостави prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, на базата на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са от дълготрайно естество.
(8)
След като установи, след консултации с Консултативния комитет, че съществуват достатъчни доказателства за започване на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви на 9 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (8) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от основния регламент, ограничено до нивото на субсидиране на заявителя, за да се определи дали мерките следва да бъдат отменени или изменени спрямо този заявител.
(9)
При частичното междинно преразглеждане следва да се оцени необходимостта, в зависимост от констатациите, да се измени митото, която понастоящем се прилага за вноса на разглеждания продукт от производители износители от засегнатата държава, които не са индивидуално посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митото, посочено в регламента като приложимо за „всички други дружества“ в Индия.
IV. Разследван период
(10)
Разследването за нивото на субсидирането обхвана периода от 1 април 2008 г. до 31 март 2009 г. („разследвания период за преразглеждането“ или „РПП“).
V. Страни, засегнати от разследването
(11)
Комисията официално уведоми заявителя, правителството на Индия („ПИ“), Du Pont Tejin Films, Люксембург, Mitsubishi Polyester Film, Германия, Toray Plastics Europe, Франция, и Nurеll, Италия, които представляват основна част от производството на фолио РЕТ в Съюза („промишлеността на Съюза“), за започването на разследване в рамките на частичното междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване.
(12)
Бяха изслушани всички заинтересовани страни, които поискаха и доказаха, че са налице основания да бъдат изслушани.
(13)
Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това бе уместно, бяха взети предвид.
(14)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така и на ПИ.
(15)
Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.
(16)
Комисията изиска и провери цялата информация, считана за необходима за определяне на субсидирането. Проверки на място бяха проведени в обектите на заявителя и при ПИ в Делхи.
VI. Оповестяване и коментари относно процедурата
(17)
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се е оформило намерението да бъде предложено изменение на митото, приложимо за заявителя. Беше им предоставен разумен срок, в който да направят коментар. Всички становища и коментари бяха надлежно взети предвид, както е пояснено по-долу.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(18)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като разгледания в Регламент (ЕО) № 367/2006, а именно фолио от полиетилен терефталат (PET), включено в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия.
В. СУБСИДИРАНЕ
1. Въведение
(19)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията, са разследвани следните схеми, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
а)
Схема за предварителни разрешения (известна преди като схема на авансово лицензиране);
б)
Схема с натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“;
в)
Схема за насърчаване на износа на основни средства;
г)
Схема за експортно кредитиране.
д)
Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI)
(20)
Схемите а) -в), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който е влязъл в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката по износ и внос“, издавани на всеки пет години и редовно осъвременявани от Министерството на търговията. Един от документите „Политиката по износ и внос“ е от значение за РПП в настоящия случай - петгодишният план за периода от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г. („Политиката по ИВ 2004-2009 г.“). Освен това в „Наръчник на процедурите - 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г., том I“ (НП I 2004-2009 г.) ПИ определя процедурите, уреждащи Политиката по ИВ 2004-2009 г. Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(21)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква г) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(22)
Схемата, посочена в буква д) по-горе, се управлява от държавните органи на Индия.
2. Схема за предварителни разрешителни („СПР“)
а) Правно основание
(23)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от Политиката по ИВ 2004-2009 г. и глави от 4.1 до 4.30 от НП I 2004-2009 г. По време на предишното разследване, проведено в рамките на преразглеждането, довело до въвеждането на действащото към момента окончателно изравнително мито с Регламент (ЕО) № 367/2006, тази схема се наричаше Схема с предварителни лицензи.
б) Условия за допускане до участие
(24)
СПР се състои от шест подсхеми, описани по-подробно в съображение 25 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, в обхвата на допуснатите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици, са допуснати до участие в СПР за действителен износ и в СПР за годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител, са допуснати до участие в СПР за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, както е посочено в параграф 8.2 от Политиката по ИВ 2004-2009 г., като доставчиците на експортно ориентирани единици („ЕОЕ“) са допуснати до участие в СПР за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители са допуснати до предимствата от „планиран износ“ в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ („ПНО“) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо осъществяване
(25)
Предварителни разрешителни се издават за:
i) Физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на изходни материали за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че износният продукт трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително типът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза.
ii) Годишни потребности: Това разрешително не е свързано с конкретен износен продукт, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химически и свързани с тях продукти). В рамките на определени граници, определени от предходните му експортни резултати, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, попадащи в такава продуктова група. Той може да изнася всякакви продукти, включени в продуктовата група, за която се използва освободен от мито материал.
iii) Междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел СПР за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт.
iv) Планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, изброени в параграф 8.2 букви б)-е), ж), и) и й) от Политиката по ИВ 2004-2009 г. Според ПИ планираният износ се отнася за онези транзакции, при които доставените стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на ЕОЕ или на дружество, разположено в специална икономическа зона („СИЗ“).
v) ПНО: Притежателят на разрешително СПР, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо пряк внос, има възможност да използва ПНО. В такива случаи предварителните разрешителни се потвърждават като ПНО и се прехвърлят на местния доставчик при доставката на посочените в тях артикули. Чрез прехвърлянето на ПНО местният доставчик получава правото на предимствата от „планиран износ“, както е посочено в параграф 8.3 от Политиката по ИВ 2004-2009 г. (т.е. СПР за междинни доставки/планиран износ, намаления при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Механизмът на ПНО възстановява данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на намаления или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни изходни материали, така и за вносни.
vi) Насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на разрешително по СПР. Титулярят на такова предварително разрешително може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обяви разрешителното за невалидно по отношение на прекия внос, само що се отнася до стойността и обема на артикулите, които са осигурени чрез местни доставки вместо от внос. Местният доставчик има право на предимства от недействителния износ, както е посочено в параграф 8.3 от Политиката на ИВ за 2004-2009 г. (т.е. СПР за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при недействителен износ и възстановяване на крайни акцизи).
(26)
Заявителят получи отстъпки от СПР във връзка с продукта, разглеждан в РПП. Заявителят използва две от подсхемите, т.е. i) СПР за действителен износ и ii) СПР за планиран износ. Следователно не е необходимо да се определят условията за изравняване на оставащите неизползвани подсхеми.
(27)
По-конкретно, за целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НОР I 2004-2009 г.), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че препоръчителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение. Въпреки това гореспоменатите разпоредби се прилагат само за предварителните разрешителни, издадени от 13 май 2005 г. нататък. За всички предварителни разрешителни или предварителни лицензи, издадени преди посочената дата, от техните титуляри се изисква да спазват приложимите преди това условия за проверка, т.е. да водят верен и точен отчет на потреблението и оползотворяването на вносни стоки, свързани с лиценза, в определения в допълнение 18 формат (глава 4.30 и допълнение 18 към НОР I 2002-2007 г.).
(28)
При използваните по време на РПП от заявителя подсхеми - „действителен износ“ и „планиран износ“, както разрешителното за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители трябва да документират в разрешителното съответните трансакции. Обемът на вноса, разрешен по СПР, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между изходни материали и крайни продукти („SIONs“). За повечето продукти, включително за разглеждания продукт, съществуват SIONs, които са публикувани в НП II 2004-2009 г. Последните промени при SIONs за фолио от PET и гранули от PET, междинен продукт, са преразгледани през септември 2005 г.
(29)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(30)
Описаната по-горе схема не се е променила от последното частично междинно преразглеждане относно субсидирането на заявителя, което бе завършено през януари 2009 г. Въпреки това ползата от тази схема е намаляла значително, както е показано в съображение 39 по-долу.
(31)
Настоящото разследване за междинното преразглеждане установи, че определените от индийските власти изисквания за проверка или не се спазват, или не са изпробвани на практика. Заявителят не е изградил система, с която да бъде проверено кои безмитни суровини са били използвани при производството на продукта за износ и в какви количества, както се изисква според Външнотърговската политика (ВТП) за 2004-2009 г. (допълнение 23) и в съответствие с приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент. Регистърът на потреблението никога не е проверяван от ПИ.
(32)
Промените в управлението на ВТП 2004-2009 г., влезли в сила през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските власти в контекста на процедурата по изкупуването), до момента не са прилагани в случая на заявителя. Така де факто прилагането на това изискване не можеше да се потвърди на този етап.
г) Заключение
(33)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансов принос на правителството на Индия, което предоставя предимства на разследваните износители.
(34)
В допълнение на това, СПР за „действителен износ“ и СПР за „планиран износ“ несъмнено правно зависят от извършването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава предимства от тези схеми.
(35)
Двете подсхеми, използвани в настоящия случай, не могат да се смятат за допустими системи за възстановяване на мита или системи с възстановяване на заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Те не съответстват на правилата, предвидени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяването за заместители) от основния регламент. ПИ не е приложило ефективно нито старата, нито новата система или процедура за проверка, посредством която да се провери дали и в какви количества изходните материали са били употребени в производството на изнасяния продукт (приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент, а по отношение на системи за възстановяване за заместители - приложение III, точка II, параграф 2 от основния регламент). SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни. Самите SIONs не могат да се приемат за система за проверка на действителното потребление, тъй като замисълът на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да извършва достатъчно прецизни проверки на количествата суровини, вложени в производството на изнасяния продукт. Също така, индийското правителство не е извършило допълнителна проверка, основана на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква, когато отсъства ефективна система за проверка (приложение II, точка II, параграф 5 и приложение III, точка II, параграф 3 от основния регламент).
(36)
Тези две подсхеми следователно подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(37)
Поради липсата на системи за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита за заместители, подлежащото на изравнителни мерки предимство е освобождаването от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „свръх“ освобождаване от мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент свръхосвобождаването от мита може да бъде обект на изравнителни мерки само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че не е проведен съответен мониторинг, горното изключение за схемите на възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на (очакваните приходи от) неплатените мита, а не спрямо предполагаемо свръхосвобождаване. Както е посочено в приложение II, точка II и приложение III, точка II от основния регламент, тежестта за изчисляването на такова свръхосвобождаване не пада върху разследващия орган. Напротив, според член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент той трябва само да установи наличието на достатъчни доказателства, които да опровергаят целесъобразността на евентуално заявена система за проверка.
(38)
Размерът на субсидиите за заявителя, който е използвал СПР, е изчислен въз основа на очакваните вносни мита (основните мита и специалните допълнителни мита) върху изходните материали, внесени през РПП по двете подсхеми (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, задължително платени за получаването на субсидията, се изваждат от размера на субсидиите при направено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(39)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 0,7 %.
3. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („СНМКСК“)
а) Правно основание
(40)
Подробното описание на СНМКСК се съдържа в параграф 4.3 от Политиката по ИВ 2004-2009 г. и в глава 4 от НП I 2004-2009 г.
б) Условия за допускане до участие
(41)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в схемата.
в) Практическо осъществяване на СНМКСК
(42)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредит по СНМКСК, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по СНМКСК е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на SIONs, като се вземат предвид предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни материали и митото върху този предполагаем внос, независимо дали вносните мита са били платени в действителност.
(43)
За да се възползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. По времето на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до властите на Индия, в която да посочи, че осъществява износ по СНМКСК. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. Този документ удостоверява, inter alia, размера на кредита по СНМКСК, който може да бъде предоставен за тази експортна сделка. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по СНМКСК. Съответният размер, използван за изчисляване на предимството по СНМКСК, е същият като приложения по време на изготвянето на експортната декларация.
(44)
Кредитните точки по СНМКСК могат свободно да се прехвърлят и са валидни за срок от 12 месеца от датата на издаване. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин.
(45)
Заявка за кредити по СНМКСК се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. De facto няма строг краен срок за кандидатстване за кредити по СНМКСК. Използваната за управление на СНМКСК електронна система не изключва автоматично сделки след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 04-09. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 04-09, заявленията, получени след крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(46)
Бе установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП.
г) Заключения относно СНМКСК
(47)
В рамките на СНМКСК се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредит по СНМКСК представлява финансово съдействие от ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин ПИ намалява приходите си от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по СНМКСК се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(48)
Освен това СНМКСК правно зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(49)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Още повече, че няма система или процедура, чрез която да бъде потвърдено кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е направено свръхплащане на вносни мита по смисъла на подточка i) от приложение I и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право на предимства по СНМКСК независимо от това дали изобщо внася изходни материали. За да извлече полза, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на изходни материали. По този начин дори износители, които доставят изходните си материали изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като изходни материали, имат право да се възползват от СНМКСК.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(50)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент и методологията на изчисление, използвана за посочената схема в Регламент (ЕО) № 367/2006, размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, е изчислен от гледна точка на предимствата за получателя, налице през РПП. В това отношение беше прието, че получателят получава предимство към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансов принос по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по СНМКСК, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Освен това сътрудничещият производител износител е завел кредитите по СНМКСК с натрупване като приход.
(51)
Когато са отправени основателни искания, таксите, плащани задължително за получаването на субсидията, бяха извадени от кредитите така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тази субсидия се отнася към размера на експортния оборот от разглеждания продукт по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидиите са обвързани с осъществяването на износ, а не се отпускат в съответствие с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(52)
Размерът на субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 5,1 %.
4. Схема за насърчаване на износа на средства за производство („СНИСП“)
а) Правно основание
(53)
Подробно описание на СНИСП се съдържа в глава 5 от Политиката по ИВ 2004-2009 г. и глава 5 от НП I 2004-2009 г.
б) Условия за допускане до участие
(54)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици и доставчици на услуги, са допуснати до участие в тази схема.
в) Практическо осъществяване
(55)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново, а от април 2003 г. и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За тази цел, след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз СНИСП. От април 2000 г. схемата предвижда намалено мито в размер на 5 %, приложимо за всяко средство за производство, внесено по тази схема. До 31 март 2000 г. се е прилагало действително мито в размер на 11 % (включително допълнителна такса от 10 %), а в случаите на внос с висока стойност приложимото мито е нула. С цел да бъде изпълнено задължението за износ, внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период.
(56)
Притежателят на разрешително по СНИСП може да закупи средствата за производство от местни източници. В такъв случай местният производител на средствата за производство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на притежателя на лиценз по СНИСП.
(57)
Бе установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП.
г) Извод по отношение на СНИСП
(58)
В рамките на СНИСП се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намалението на митото представлява финансов принос на правителството на Индия, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от иначе дължими мита. В допълнение, намалението на митото предоставя предимства на износителя, тъй като спестените мита при вноса подобряват неговата ликвидност.
(59)
Освен това СНИСП правно зависи от осъществяването на износа, тъй като такива лицензи не могат да бъдат получени без ангажимент за износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(60)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(61)
Размерът на субсидията е изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява срока на обичайна амортизация на такива средства за производство в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до РПП, е коригиран с добавянето на лихва за този период, за да се отрази пълният размер на предимствата за това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през РПП. В случаите, в които бяха отправени мотивирани искания, таксите, задължително платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(62)
Заявителят претендира, че безмитният внос на средства за производство по схемата СНИСП за използване в неговия клон Khanvel вече не се използва и че предимството, свързана с тези средства, не следва да се включва в числителя. В отговор на това, се отбелязва, че заявителят вече е получил предимства относно тези средства за производство. Освен това, тъй като не съществуват доказателства, че заявителят не притежава такива средства или че те няма да бъдат използвани отново, това искане трябва да бъде отхвърлено.
(63)
В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент, този размер на субсидията бе отнесен към експортния оборот от разглеждания продукт през РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(64)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 2,3 %.
5. Схема за експортно кредитиране („СЕК“)
а) Правно основание
(65)
Схемата е описана подробно в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) и в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия („РБИ“), адресирани до всички търговски банки в Индия.
б) Условия за допускане до участие
(66)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в тази схема.
в) Практическо осъществяване
(67)
В рамките на тази схема РБИ задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити, както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да наложат на износителя. СЕК се състои от две подсхеми, СЕК преди изпращане („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството и/или транспотирането на стоките преди износа, и СЕК след изпращането, която предвижда заеми на работен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. Освен това РБИ дава указания на банките за насочване на част от нетния банков кредит към финансиране на износа.
(68)
От ръководните циркуляри на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити („кредити в брой“), които се подчиняват единствено на пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да бъдат в състояние да получат експортни кредити и кредити в брой при еднакви условия.
(69)
Бе установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП.
г) Заключение за СЕК
(70)
Преференциалните лихвени проценти за кредит по СЕК, определени в ръководните циркуляри на РБИ, посочени в съображение 65, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител, сравнено с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай се предоставят предимства на този износител по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Експортното финансиране не е per se по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност то обикновено се възприема като по-рисковано и степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е обект на чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на РБИ за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно.
(71)
Въпреки че търговските банки отпускат преференциални кредити по схемата СЕК, това представлява финансов принос от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от регламента. В този контекст, следва да се отбележи, че нито член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки изискват поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установена субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) и iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти върху експортните кредити, определени в ръководните циркуляри на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за конкретна и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от осъществяването на износа по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(72)
Размерът на субсидията е изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през РПП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от заявителя. Този размер на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през РПП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като предоставянето на субсидията е обвързано с осъществяването на износ и не зависи от изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(73)
Размерът нза субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 0,2 %.
6. Схема с пакет от насърчителни мерки („Спнм“)
а) Правно основание
(74)
При предходните разследвания по отношение на фолио от PET, в това число и разследването за преразглеждането, довело до налагането с Регламент (ЕО) № 367/2006 на окончателното изравнително мито, в сила и понастоящем, бяха разгледани няколко държавни схеми на Индия, включващи предоставяне на насърчителни мерки на местни дружества. Държавните схеми попадат в обхвата на „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (СПНМ), тъй като могат да включват различни видове насърчителни мерки. При разследването се установи, че правото на дружеството да се възползва от предимства по схемата е определено в „Сертификата за условията за допускане до участие“.
(75)
Схемата с пакет от насърчителни мерки (СПНМ) на правителството на Maharashtra (GOM) е изменяна неколкократно след нейното въвеждане. Заявителят продължава да се възползва от предимства по СПНМ „Схема 1993“, но не и от следващите схеми. Следователно само СПНМ 1993 е оценена в контекста на настоящия случай.
(76)
Схемата за освобождаване от данъка върху продажбите на правителството на Западен Бенгал обезпечава освобождаването от централния данък върху продажбите. Разследването установи, че заявителят се е ползвал от освобождаване от търговски данък (централен данък върху продажбите) по СПНМ на правителството на Западен Бенгал по отношение на направените от него покупки. С този закон продажбите, реализирани от дружество на вътрешния пазар, се освобождават от данък върху продажбите (както на местно, така и на централно равнище).
б) Условия за допускане до участие
(77)
За да могат да участват, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развити райони на даден щат, като създават нова промишленост или като правят широкомащабни капиталовложения в разгръщане или разнообразяване на съществуваща промишленост. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на района, в който предприятието е или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо осъществяване
(78)
При схемата за освобождаване от данъци върху продажбите определени единици не са били задължени да събират данък върху продажбите върху реализираните от тях сделки за продажба. По подобен начин определени единици са били освободени от плащането на данък върху продажбите при набавянето на стоки от доставчици, които също отговарят на условията за участие в схемите. Ако освобождаването при сделките за продажба не се счита за облагодетелстващо определени единици продавачи, то освобождаването при сделките за набавяне все пак води до извличане на предимства от определени единици купувачи.
(79)
Освобождаването от данък върху направени покупки в индийския щат Maharashtra (който преди бе освободен по схемата за насърчаване чрез освобождаване от данък върху продажбите в щата Maharashtra) вече не се прилага. През април 2005 г. законодателството относно данъка върху продажбите, извършени на територията на щата Maharashtra, са заменени от системата за данък върху добавена стойност (ДДС). С действие от април 2005 г. заявителят, като неосвободена от данък единица, е задължен да закупува материали като плаща ДДС.
г) Заключение
(80)
По отношение на СПНМ 1993 на правителството на Maharashtra, заявителят е придобил само права за освобождаване от данък върху продажбата на крайни продукти през РПП, за които в миналото е прието, че не предоставят предимства на получателя (съображение 114 от Регламент (ЕО) № 367/2006). Поради това не беше установено предимство, подлежащо на изравнителните мерки, по СПНМ 1993 г. на правителството на Maharashtra.
(81)
По отношение на покупките на заявителя от други дружества, намиращи се извън територията на щата Maharashtra, на суровини без заплащането на централен данък върху продажбите, СПНМ предоставя субсидии в рамките на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Освобождаването от плащане на данък върху продажбите във връзка с покупки представлява финансов принос, тъй като тази отстъпка намалява размера на иначе дължими приходи за правителството. Освен това освобождаването осигурява предимства за дружествата, тъй като подобрява ликвидността им.
(82)
СПНМ е достъпна само за дружества, които са инвестирали в някои определени географски райони под юрисдикцията на щат в Индия. Тя не е достъпна за дружества извън тези райони. Размерът на предимствата е различен в различните райони. Поради това, схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(83)
Що се отнася до освобождаването от данък върху продажбите, размерът на субсидията е изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите, който обикновено се дължи за РПП, но е останал неплатен.
(84)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) е отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията не е обвързана с осъществяването на износ и не се предоставя в съответствие с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(85)
Размерът на субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 0,1 %.
7. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(86)
Припомня се, че Регламент (ЕО) № 1124/2007, изменящ Регламент (ЕО) № 367/2006, определи размера на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки за заявителя, изразени ad valorem, на 17,1 %.
(87)
В рамките на настоящото частично междинно преразглеждане бе установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, е 8,4 %, както е посочено по-долу:
СХЕМА→
СПР (9)
СНМКСК (9)
СНИСП (9)
СЕК (9)
СПНМ
Общо
ДРУЖЕСТВО ↓
%
%
%
%
%
%
Jindal Poly Films Limited
0,7
5,1
2,3
0,2
0,1
8,4
(88)
Предвид горното, се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
8. Изравнителни мерки
(89)
Бе проверено дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са от дълготрайно естество. По отношение на това няколко елемента сочат, че това е така в разглеждания случай.
(90)
Първо, трябва да се отбележи, че констатациите на настоящото частично междинно преразглеждане отговарят на размера на субсидиите, определени за петимата индийски производители на PET фолио в частичното междинно преразглеждане, публикувано през януари 2009 г., в което размера на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки, изразени ad valorem, варира от 5,4 % до 8,6 %. Това е показател за известно постоянство в нивото на субсидиране, съществуващо в Индия, за този продукт.
(91)
Второ, докато в предходното разследване основното предимство e предоставено по СПР, предимството по настоящата схема е намаляло значително по време на РПП, като са получени доказателства, че това е продължило да бъде така дори и след РПП.
(92)
Позовавайки се на гореспоменатото, изглежда съществуват признаци, че и в бъдеще заявителят ще продължи да получава субсидии в по-малък размер от този определен в предходното разследване за частичното междинно преразглеждане.
(93)
След като бе доказано, че заявителят получава субсидиране в много по-малък размер, отколкото преди и е вероятно да продължи да получава субсидии в по-малък размер от този определен в предходното разследване за частичното междинно преразглеждане, нивото на тази мярка следва да бъде изменено в съответствие с новите констатации.
(94)
Имайки предвид горното, измененото изравнително мито следва да се определи въз основа на новото равнище на субсидиране, установено при настоящото частично междинно преразглеждане, тъй като маржът на вреда, изчислен при първоначалното разследване срещу субсидиран внос, е по-висок.
(95)
В съответствие с член 24, параграф 1, втора алинея от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (10), не се допуска едновременно налагане на антидъмпигово и изравнително мито за един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Въпреки това, както се споменава в съображение 6 по-горе, тъй като на заявителя е наложено антидъмпингово мито от 0 % по отношение на разглеждания продукт, тези разпоредби не се прилагат в настоящия случай.
(96)
С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, които не са индивидуално посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митото, посочено в регламента като приложимо за „всички други дружества“ в Индия, се отбелязва, че реалните обстоятелства при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Въпреки това няма основания за преизчисляване на субсидията и митото на тези дружества. Следователно митата, приложими за всички дружества, с изключение на заявителя, остават непроменени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 се заменя със следното:
„2. Окончателното изравнително мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Окончателно мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
7,2
A026
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
5,4
A028
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
8,4
A030
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
8,6
A032
SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India
5,4
A753
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India
6,4
A027
Всички други дружества
19,1
A999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 29 юни 2010 година.
32010R0579
L 168/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
29.06.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 579/2010
od 29. lipnja 2010.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 367/2006 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalatskih (PET) folija podrijetlom iz Indije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 19.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
I. Prethodni ispitni postupak i postojeće kompenzacijske mjere
(1)
U prosincu 1999. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2597/1999 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilentereftalatskih (PET) folija („dotični proizvod”) koje su trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 3920 62 19 i ex 3920 62 90 podrijetlom iz Indije. Ispitni postupak koji je doveo do donošenja te Uredbe dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”. Mjere su, u obliku ad valorem kompenzacijske pristojbe u rasponu između 3,8 % i 19,1 %, uvedene na uvoz od poimence navedenih izvoznika, s preostalom stopom carine od 19,1 % uvedenom na uvoz dotičnog proizvoda od svih ostalih trgovačkih društava. Razdoblje početnog ispitnog postupka trajalo je od 1. listopada 1997. do 30. rujna 1998.
(2)
U ožujku 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 367/2006 (3), slijedom revizije nakon isteka mjere, u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe, zadržalo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 2597/1999 na uvoz folije od PET-a podrijetlom iz Indije. Razdoblje revizije ispitnog postupka trajalo je od 1. listopada 2003. do 30. rujna 2004.
(3)
U kolovozu 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1288/2006 (4), nakon privremene revizije koja se odnosila na subvencioniranje indijskog proizvođača folije od PET-a, trgovačkog društva Garware Polyester Limited („Garware”), izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za Garware Uredbom (EZ) br. 367/2006.
(4)
U rujnu 2007. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1124/2007 (5), nakon djelomične privremene revizije koja se odnosila na drugog indijskog proizvođača folije od PET-a, trgovačkog društva Jindal Poly Films Limited („Jindal”), ranije poznatog pod imenom Jindal Polyester Ltd, izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za Jindal Uredbom (EZ) br. 367/2006.
(5)
U siječnju 2009. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 15/2009 (6), nakon djelomične privremene revizije koju je Komisija započela na vlastitu inicijativu i koja se odnosila na subvencioniranje pet indijskih proizvođača folije od PET-a, izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za ta trgovačka društva Uredbom (EZ) br. 367/2006.
II. Postojeće antidampinške mjere
(6)
Trebalo bi napomenuti da se na Jindal Poly Films Limited primjenjuje antidampinška pristojba od 0 % (7).
III. Pokretanje djelomične privremene revizije
(7)
Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju podnio je Jindal Poly Films Limited, kao proizvođač izvoznik iz Indije („podnositelj zahtjeva”).Zahtjev je u pogledu opsega ograničen na ispitivanje subvencioniranja što se tiče podnositelja zahtjeva. Podnositelj zahtjeva dostavio je prima facie dokaze da su se znatno promijenile okolnosti u pogledu subvencioniranja na temelju kojih su uvedene mjere i da su te promjene trajne naravi.
(8)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za opravdavanje pokretanja djelomične privremene revizije, Komisija je 9. rujna 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listi Europske unije (8) najavila pokretanje djelomične privremene revizije, u skladu s člankom 19. osnovne Uredbe, ograničene na razinu subvencioniranja podnositelja zahtjeva, s ciljem utvrđivanja trebaju li se, za podnositelja zahtjeva, mjere ukloniti ili izmijeniti.
(9)
Ispitni postupak u vezi s djelomičnom privremenom revizijom također bi, ovisno o nalazima revizije, ocijenio potrebu za izmjenom stope pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na uvoze dotičnog proizvoda od proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji, koji nisu poimence navedeni u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 367/2006, tj. stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva” u Indiji.
IV. Razdoblje ispitnog postupka
(10)
Ispitni postupak razine subvencioniranja pokrio je razdoblje od 1. travnja 2008. do 31. ožujka 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).
V. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(11)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, vladu Indije, Du Pont Tejin Films, Luksemburg, Mitsubishi Polyester Film, Njemačka, Toray Plastics Europe, Francuska i Nurell, Italija, koji predstavljaju veliku većinu proizvodnje folije od PET-a Unije (dalje u tekstu „industrija Unije”), o pokretanju ispitnog postupka djelomične privremene revizije. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajalište u pisanom obliku i zahtijevati saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju.
(12)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je saslušanje.
(13)
Pisani i usmeni komentari stranaka bili su razmotreni i, prema potrebi, uzeti u obzir.
(14)
Kako bi dobila podatke potrebne za svoj ispitni postupak, Komisija je poslala upitnik podnositelju zahtjeva. Osim toga, upitnik je poslan i Vladi Indije.
(15)
Odgovori iz upitnika dobiveni su od podnositelja zahtjeva i od Vlade Indije.
(16)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje subvencioniranja. Posjete radi provjere obavljene su u poslovnim prostorima podnositelja zahtjeva i u poslovnim prostorima Vlade Indije u Delhiju.
VI. Otkrivanje podataka i očitovanje o postupku
(17)
Vlada Indije i ostale zainteresirane stranke bile su obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava predložiti izmjena carinske stope koja se primjenjuje na podnositelja zahtjeva. Dobile su primjereni rok za očitovanje. Svi prijedlozi i sve primjedbe potpuno su uzeti u razmatranje kako je određeno u nastavku teksta.
B. DOTIČNI PROIZVOD
(18)
Proizvod, koji je obuhvaćen ovom revizijom, isti je proizvod kao i onaj na koji se odnosi Uredba (EZ) br. 367/2006, naime polietilentereftalatske (PET) folije koje potpadaju pod oznake KN ex 3920 62 19 i ex 3920 62 90, podrijetlom iz Indije.
C. SUBVENCIONIRANJE
1. Uvod
(19)
Na temelju podataka koje su dostavile Vlada Indije i druge zainteresirane stranke i odgovora na upitnik Komisije, istraženi su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
(a)
program po prethodnom odobrenju - Advance Authorization Scheme (AAS) (ranije poznat kao „program po prethodnoj dozvoli” - Advance Licence Scheme - ALS);
(b)
program prava na povrat carinskih pristojba - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS);
(c)
program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
(d)
program kreditiranja izvoza - Export Credit Scheme.
(e)
Paket programa poticaja - Package Scheme of Incentives („PSI”)
(20)
Gore navedeni programi (a) do (c) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i reguliranje) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”).Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Izvozna i uvozna politika” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito unosi najnovije podatke. Za RRIP u ovom je slučaju relevantan jedan dokument izvozne i uvozne politike, tj. petogodišnji plan koji se odnosi na razdoblje od 1. rujna 2004. do 31. ožujka 2009. („politika EXIM-a 2004. - 2009.”). Nadalje, Vlada Indije također iznosi postupke kojima se uređuje politika EXIM-a 2004. - 2009. u „Priručniku o postupcima - od 1. rujna 2004. do 31. ožujka 2009., Svezak I.” („HOP I. za 2004. - 2009”.). Priručnik o postupcima također se redovito dopunjava.
(21)
Program kreditiranja izvoza koji je definiran gore u točki (d) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o reguliranju banaka iz 1949., koji dozvoljava banci Reserve Bank of India („RBI”) da daje komercijalnim bankama naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
(22)
Programom definiranim gore u točki (e) upravljaju državne vlasti u Indiji.
2. Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)
(a) Pravna osnova
(23)
Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 4.1.1. do 4.1.14. politike EXIM-a 2004. - 2009. i u odjeljcima 4.1. do 4.30. HOP-a I. za 2004. - 2009. Ovaj se program zvao „program po prethodnoj dozvoli”Advance Licence tijekom prethodnog ispitnog postupka u vezi s revizijom, koji je Uredbom (EZ) br. 367/2006 doveo do uvođenja konačne kompenzacijske pristojbe koja je trenutačno na snazi.
(b) Prihvatljivost
(24)
AAS se sastoji od šest potprograma, kako je detaljnije opisano u uvodnom odlomku (25) dolje. Ti se potprogrami, inter alia, razlikuju prema području prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za AAS za godišnji zahtjev. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju „procijenjene izvozne” kategorije navedene u stavku 8.2. politike EXIM-a 2004. - 2009., kao što su dobavljači izvozno orijentiranih jedinica (export oriented unit - EOU), stekli su uvjete za AAS za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike stekli su uvjete za „procijenjene izvozne” olakšice prema potprogramima Nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order - „ARO”) i preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine.
(c) Praktična primjena
(25)
Prethodna odobrenja mogu se izdati za:
i. fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. Ona dozvoljava uvoz ulaznih materijala za proizvodnju određenog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i obveza izvoza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli.
ii. godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije vezano uz određeni izvozni proizvod, već uz širu grupu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Nositelj dozvole može - do određenog vrijednosnog praga koji se određuje na temelju prošle realizacije izvoza - uvoziti bez carine bilo kakav ulazni materijal koji se koristi u proizvodnji bilo kojeg od artikala koji potpadaju pod tu grupu proizvoda. Koristeći takav materijal koji se izuzima od carine, može odabrati za izvoz bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji potpada pod takvu skupinu proizvoda.
iii. intermedijarna opskrba: ovaj potprogram pokriva slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedan izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale bez carine i u tu svrhu mu se može odobriti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod.
iv. procijenjeni izvoz: ovaj potprogram omogućuje glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne materijale bez carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama potrošača koje su navedene u stavku 8.2 točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) politike EXIM-a 2004. - 2009. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Mnoštvo kategorija nabave smatra se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. nabava roba za jedan EOU ili trgovačko društvo smješteno u posebnoj gospodarskoj zoni (special economic zone - „SEZ”).
v. ARO: nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao dozvole ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci artikala koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na olakšice za procijenjeni izvoz kao što je navedeno u stavku 8.3. politike EXIM-a 2004. - 2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizam ARO-a vraća poreze i carine dobavljaču umjesto da ih vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale.
vi. preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovaj potprogram također pokriva domaću opskrbu nositelju prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje prenesenog akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će poništiti odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obim artikala koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač ima pravo na olakšicu za procijenjeni izvoz kao što se navodi u stavku 8.3. politike EXIM-a 2004. - 2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).
(26)
Podnositelj zahtjeva dobio je koncesije na temelju AAS-a povezanog s dotičnim proizvodom tijekom RRIP-a. Podnositelj zahtjeva koristio je dva potprograma, tj. i. AAS za fizički izvoz i ii. AAS za procijenjeni izvoz. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.
(27)
U svrhu provjere koju obavljaju indijske vlasti, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i iskorištavanju robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u posebnom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. HOP-a I. za 2004. - 2009.), tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svim pogledima. Pa ipak, navedene odredbe primjenjuju se samo na prethodna odobrenja izdana 13. svibnja 2005. ili nakon tog datuma. Što se tiče svih prethodnih odobrenja (advance authorisation) ili prethodnih dozvola (advance licence) izdanih prije tog datuma, od vlasnika tih odobrenja/dozvola zahtijeva se da slijede prethodno primjenjive odredbe o provjeri, tj. da vode točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji u vezi s dozvolom i iskorištavanju uvezene robe u formatu utvrđenom u Dodatku 18. (poglavlje 4.30. i Dodatak 18. HOP-a I. za 2002. - 2007.)
(28)
Što se tiče potprograma koje je podnositelj zahtjeva koristio tijekom RRIP-a, tj. fizički izvoz i procijenjeni izvoz, Vlada Indije određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i obveze izvoza te su oni upisani u odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, vladini službenici trebaju upisati odgovarajuće transakcije na odobrenje. Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih norma („SION-i”) određuje opseg dozvoljenoga uvoza prema programu AAS. SION-i postoje za većinu proizvoda uključujući dotični proizvod i objavljeni su u HOP-u II. za 2004. - 2009. Zadnje promjene SION-a za folije od PET-a i granulate od PET-a, intermedijarnog proizvoda, revidiran je u rujnu 2005.
(29)
Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Obveza izvoza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).
(30)
Program kako je opisan gore nije mijenjan od zadnje djelomične privremene revizije u pogledu subvencije za podnositelja zahtjeva, koja je zaključena u siječnju 2009. Međutim, olakšice na temelju ovog programa značajno su smanjene kako je prikazano u uvodnoj izjavi (39) dolje.
(31)
Tekući ispitni postupak privremene revizije ustanovio je da se provjera zahtjeva koju utvrđuju vlasti Indije nije poštovala i da se još nije testirala u praksi. Podnositelj zahtjeva nije vodio sustav prema kojem bi se moglo provjeriti koji su ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda i u kojim količinama, kako propisuje Politika vanjske trgovine (FTP) od 2004. do 2009. (Dodatak 23.) te u skladu s Prilogom II. poglavljem II. člankom 4. osnovne Uredbe. Vlada Indije nikada nije provjerila registar potrošnje.
(32)
Promjene u provedbi FTP-a 2004. - 2009., koje su stupile na snagu u jesen 2005. (obvezno slanje registra potrošnje indijskim vlastima u kontekstu postupka otkupa) nisu se još primijenile u slučaju podnositelja zahtjeva. Stoga se de facto provedba ove odredbe nije mogla provjeriti u ovoj fazi.
(d) Zaključak
(33)
Izuzeće od uvoznih carina je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe, tj. financijski doprinos Vlade Indije koja je dodijelila korist izvoznicima u ispitnom postupku.
(34)
Osim toga, AAS za fizički izvoz i AAS za procijenjeni izvoz jasno de iure ovise o realizaciji izvoza te se stoga smatra da su specifični i da se protiv njih mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) osnovne Uredbe. Bez preuzimanja obveze izvoza, trgovačko društvo ne može dobiti olakšicu prema ovim programima.
(35)
Dva potprograma koja se koriste u ovom slučaju ne mogu se smatrati dozvoljenim sustavima povrata carine ili zamjenskim sustavima povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne Uredbe. Oni nisu u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) osnovne Uredbe. Vlada Indije nije učinkovito primjenjivala niti svoj novi niti stari sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. članak 4. osnovne Uredbe i, u slučaju programa zamjenskog povrata, Prilog III. poglavlje II. članak 2. osnovne Uredbe). SION-i za dotični proizvod nisu bili dovoljno precizni. Sami SION-i ne mogu se smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje, jer oblik tih standardnih norma ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih materijala potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se koriste, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. osnovne Uredbe).
(36)
Protiv ova tri potprograma mogu se stoga uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(37)
U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata kao zamjene, otpust na koji se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom je pogledu upozoreno da osnovna Uredba ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom (i) osnovne Uredbe, pretjerani otpust carina može se kompenzirati samo kada su ispunjeni uvjeti iz Priloga II. i III. osnovne Uredbe. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako nije predstavljen prikladan postupak praćenja, gornji izuzetak za program povrata nije primjenjiv, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (neostvareni prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. osnovne Uredbe, nije na vlasti koja provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. osnovne Uredbe, vlast koja provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava promjene.
(38)
Iznos subvencije za podnositelja zahtjeva koji je koristio AAS izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju dva potprograma tijekom RRIP-a (brojnik).U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) osnovne Uredbe, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, ovaj iznos subvencije dodijeljen je prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(39)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 0,7 %.
3. Program prava na povrat carinskih pristojba - Duty Entitlement Passbook Scheme(„DEPBS”)
(a) Pravna osnova
(40)
Detaljni opis DEPBS-a nalazi se u stavku 4.3. politike EXIM-a 2004. - 2009. i u poglavlju 4. HOP-a I. za 2004. - 2009.
(b) Prihvatljivost
(41)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena DEPBS-a
(42)
Prihvatljivi izvoznik može se prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve su stope DEPBS-a odredile indijske vlasti za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju SION-a, uzimajući u obzir predviđeni sadržaj uvoznih ulaznih materijala u izvoznom proizvodu i carine na takav predviđeni uvoz, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili ne.
(43)
Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovome programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U doba izvozne transakcije, izvoznik mora vlastima u Indiji dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, inter alia, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U to vrijeme, izvoznik zna koliku će olakšicu primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Relevantna stopa DEPBS-a za izračun olakšice je ona koja se primjenjivala u vrijeme kada je izdana izvozna deklaracija.
(44)
Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 12 mjeseci od dana izdavanja. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih proizvoda koji se mogu uvoziti bez ograničenja, osim osnovnih sredstava. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti.
(45)
Zahtjev za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i može pokriti neograničeni broj izvoznih transakcija. De facto, ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju na kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne transakcije koje premašuju rok za dostavljanje iz poglavlja 4.47 HOP-a I. za 2004. - 2009. Nadalje, kako je jasno predviđeno poglavljem 9.3. HOP-a I. za 2004. - 2009., zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % prava).
(46)
Ustanovljeno je da se podnositelj zahtjeva okoristio ovim programom tijekom RRIP-a.
(d) Zaključci o DEPBS-u
(47)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom DEPBS-a izvoznik ostvaruje korist, jer poboljšava likvidnost trgovačkog društva.
(48)
Nadalje, DEPBS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) osnovne Uredbe.
(49)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne Uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) osnovnoj Uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. osnovnoj Uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DEPBS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na olakšice od DEPBS-a.
(e) Izračun iznosa subvencije
(50)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. osnovne Uredbe te metodom izračuna koja je za ovaj program korištena u Uredbi (EZ) br. 367/2006, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere računao se prema koristi koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne Uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, inter alia, naveden iznos kredita DEPBS-a koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Nadalje, proizvođač izvoznik koji surađuje knjižio je kredite DEPBS-a prema dospijeću kao prihod.
(51)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) osnovne Uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljivan je prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(52)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 5,1 %.
4. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(a) Pravna osnova
(53)
Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u odjeljku 5. politike EXIM-a 2004. - 2009. i u poglavlju 5. HOP-a I. za 2004. - 2009.
(b) Prihvatljivost
(54)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(55)
Pod uvjetom da ima obvezu izvoza, trgovačko društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i - od travnja 2003. - rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Od travnja 2000. ovaj program predviđa sniženu carinsku stopu za uvoz od 5 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Do 31. ožujka 2000. primjenjivala se efektivna carinska stopa od 11 % (uključujući 10 % prireza) i, u slučaju uvoza velike vrijednosti, nulta stopa carine. Kako bi se ispunila obveza izvoza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja.
(56)
Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS.
(57)
Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak o EPCGS-u
(58)
EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indije prihod od carina koji bi inače bio naplativ. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju njegovu likvidnost.
(59)
Osim toga, EPCGS de iure ovisi o realiziranom izvozu budući da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) osnovne Uredbe.
(60)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. osnovne Uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) osnovne Uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(61)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. osnovne Uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u dotičnoj industriji. U skladu s uspostavljenom praksom, tako izračunani iznos, koji vrijedi za RRIP, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost olakšice kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) osnovne Uredbe.
(62)
Podnositelj zahtjeva tvrdio je da se osnovna sredstva uvezena bez carine na temelju programa EPCGS za korištenje u jedinici smještenoj u Khanvelu nisu više koristila i da se olakšica koja se odnosi na takva sredstva ne bi trebala uključiti u brojnik. Kao odgovor na to, napominje se da je podnositelj zahtjeva već primio olakšicu koja se odnosi na ta osnovna sredstva. Osim toga, s obzirom da nema dokaza da podnositelj zahtjeva više ne posjeduje takva sredstva ili da ih više neće koristiti, zahtjev se mora odbaciti.
(63)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. osnovne Uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(64)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 2,3 %.
5. Program kreditiranja izvoza - Export Credit Scheme („ECS”)
(a) Pravna osnova
(65)
Pojedinosti o ovom programu navedene su Glavnom cirkularu DBOD-a br. DIR(Exp.).BC 01/04.02.02/2007-08 (Kredit za izvoz u rupijima/stranoj valuti) i Glavnom cirkularu DBOD-a br. DIR.(Exp.).BC 09/04.02.02/2008-09 (Kredit za izvoz u rupijima/stranoj valuti) banke Reserve Bank of India („RBI”) koji su upućeni svim komercijalnim bankama u Indiji.
(b) Prihvatljivost
(66)
Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(67)
Prema ovom programu, RBI obvezno postavlja najviši prag za kamatne stope koje se primjenjuju na kredite za izvoz i u indijskim rupijima i u stranoj valuti, koje komercijalne banke mogu naplaćivati izvozniku. ECS se sastoji od dva potprograma, Programa za kreditiranje izvoza prije otpreme („kredit za pakiranje”), koji pokriva kredite predviđene za izvoznika za financiranje nabave, obrade, izrade, pakiranja i/ili prijevoza robe prije izvoza i Programa za kreditiranje izvoza poslije otpreme, koji predviđa zajmove obrtnog kapitala u svrhu financiranja izvoznih potraživanja. RBI nalaže bankama i da osiguraju određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza.
(68)
Zbog ovih Glavnih cirkulara RBI-a, izvoznici mogu ishoditi kredite za izvoz po povlaštenim kamatnim stopama u usporedbi s kamatnim stopama za redovne komercijalne kredite („gotovinski krediti”), koje su određene isključivo prema tržišnim uvjetima. Razlika u stopama može se smanjiti za trgovačka društva s dobrim kreditnim rejtinzima. De facto, trgovačka društva s visokim rejtingom mogu biti u položaju dobiti kredite za izvoz i gotovinske kredite pod istim uvjetima.
(69)
Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak o ECS-u
(70)
Povlaštene kamatne stope kredita ECS-a utvrđene u Glavnim cirkularima RBI-a koji su navedeni u uvodnoj izjavi (65) mogu smanjiti troškove kamata izvoznika u usporedbi s troškovima kredita koji su određeni isključivo prema tržišnim uvjetima i u tom slučaju izvoznik ostvaruje korist u smislu članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe. Financiranje izvoza nije samo po sebi sigurnije od domaćeg financiranja. De facto, obično se smatra rizičnijim, a razina sigurnosti potrebna za određeni kredit, bez obzira na objekt financiranja, isključivo je komercijalna odluka dotične komercijalne banke. Razlika u stopama različitih banaka posljedica je metode RBI-a da odredi maksimalne stope pozajmica pojedinačno za svaku komercijalnu banku.
(71)
Usprkos činjenici da povlaštene kredite prema ECS-u dodjeljuju komercijalne banke, ova je olakšica financijski doprinos vlade u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne Uredbe. U ovom kontekstu treba napomenuti da niti članak 3. stavak 1. točka (a) podtočka iv. osnovne Uredbe niti Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne zahtijevaju terećenje javnih računa, tj. naknadu komercijalnim bankama od strane Vlade Indije, radi uspostavljanja subvencije, već samo nalog vlade za provođenje funkcija opisanih u podtočkama i., ii. ili iii. članka 3. stavka 1. točke (a) osnovne Uredbe. RBI je javno tijelo, koje stoga potpada pod definiciju „vlade” kako se navodi u članku 2. točki (b) osnovne Uredbe. U 100 %-tnom je državnom vlasništvu, ostvaruje ciljeve javnog poretka, npr. monetarnu politiku, a njime upravlja Vlada Indije. RBI usmjerava privatna tijela, u smislu druge alineje članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. osnovne Uredbe, budući da su komercijalne banke vezane za uvjete koje on nameće, između ostalog za najviše pragove za kamatne stope za kredite za izvoz odobrene u Glavnim cirkularima RBI-a i za odredbe RBI-a da komercijalne banke moraju osigurati određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza. Ovo usmjeravanje obvezuje komercijalne banke da provode funkcije navedene u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki i. osnovne Uredbe, u ovom slučaju da osiguraju zajmove u obliku povlaštenog financiranja izvoza. Takav neposredan prijenos sredstava u obliku zajmova pod određenim uvjetima obično bi se povjerio vladi, a ta se praksa, u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. osnovne Uredbe, ne razlikuje bitno od praksi koje vlada normalno slijedi. Ova se subvencija smatra specifičnom i protiv nje se mogu uvesti kompenzacijske mjere budući da su povlaštene kamatne stope dostupne samo u odnosu na financiranje izvoznih transakcija pa stoga ovise o realizaciji izvoza prema članku 4. stavku 4. prvoj alineji točki (a) osnovne Uredbe.
(e) Izračun iznosa subvencije
(72)
Iznos subvencije izračunavao se na temelju razlike između kamata plaćenih za kredite za izvoz korištene tijekom RRIP-a i iznosa koji bi podnositelj zahtjeva platio za redovne komercijalne kredite. Ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(73)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 0,2 %.
6. Paket programa poticaja - Package Scheme of Incentives („PSI”)
(a) Pravna osnova
(74)
U prethodnim ispitnim postupcima u pogledu folije od PET-a, uključujući reviziju ispitnog postupka koji je Uredbom (EZ) br. 367/2006 doveo do uvođenja konačnih kompenzacijskih pristojbi koje su trenutačno na snazi, ispitano je nekoliko indijskih državnih programa uključujući poticaje odobrene lokalnim trgovačkim društvima. Državni programi potpadaju pod naslov „Paket programa poticaja (PSI)”, a mogu postojati različite vrste uključenih poticaja. Ispitni je postupak ustanovio da je pravo trgovačkog društva da se okoristi programom utvrđenim u „Potvrdi o prihvatljivosti”.
(75)
Paket programa poticaja (PSI) Vlade Maharaštre nekoliko je puta izmijenjen od njegovog uvođenja. Podnositelj zahtjeva nastavlja koristiti olakšice na temelju PSI-a „Program iz 1993.”, a ne na temelju programa koji su ga naslijedili. Stoga je samo PSI 1993. ocijenjen u kontekstu tog slučaja.
(76)
Program otpusta poreza na promet Vlade Zapadnog Bengala predviđa otpust središnjeg poreza na promet. Ispitni je postupak otkrio da podnositelj zahtjeva u pogledu svojih nabava uživa izuzeće od poreza na trgovinu (središnjeg poreza na promet) na temelju PSI-a Vlade Zapadnog Bengala. Ova porezna odredba izuzima prodaju trgovačkog društva na domaćem tržištu od plaćanja poreza na promet (lokalnog poreza na promet i središnjeg poreza na promet).
(b) Prihvatljivost
(77)
Kako bi stekla uvjete, trgovačka društva u pravilu moraju ulagati u slabije razvijena državna područja ili osnivanjem novih industrijskih postrojenja ili velikim ulaganjem u širenje ili diversifikaciju postojećih industrijskih postrojenja. Glavni kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja je klasifikacija područja na kojem poduzeće jest ili će biti smješteno i veličina ulaganja.
(c) Praktična primjena
(78)
Prema programima za izuzeće od poreza na promet, određene jedinice nisu morale plaćati porez na promet za njihove poslove prodaje. Slično tome, određene su jedinice bile izuzete od plaćanja poreza na promet za nabavu robe od dobavljača koji ispunjavaju uvjete za programe. S jedne strane, ne smatra se da izuzeće u odnosu na poslove prodaje određene prodajne jedinice donosi korist, međutim s druge strane, korist donosi izuzeće u odnosu na poslove nabave određene prodajne jedinice.
(79)
Izuzeće od poreza na promet za nabave unutar države Maharaštre (koje su prije bile izuzete na temelju maharaštrinog programa poticaja Izuzeće od poreza na promet) više nije dostupno. U travnju 2005. zakonodavstvo o porezu na promet za prodaju unutar države u Maharaštri zamijenjeno je sustavom poreza na dodanu vrijednost (PDV). S učinkom od travnja 2005., podnositelj zahtjeva kao jedinica koja nije izuzeta od poreza na promet mora nabaviti materijale uz plaćanje PDV-a.
(d) Zaključak
(80)
Što se tiče programa PSI 1993. Vlade Maharaštre, podnositelj zahtjeva dobio je samo pravo na otpust poreza na promet za prodaju gotove robe tijekom RRIP-a, za što je ranije utvrđeno da ne donosi korist primatelju (uvodna izjava 114 Uredbe (EZ) br. 367/2006). Stoga, nije utvrđeno da se prema PSI-u 1993. Vlade Maharaštre ostvaruje korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(81)
Međutim, što se tiče nabavki sirovina podnositelja zahtjeva od trgovačkih društava koja se ne nalaze u državi Maharaštre bez plaćanja središnjeg poreza na promet, PSI osigurava subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe. Izuzeće od plaćanja poreza na promet na nabave financijski je doprinos budući da ta koncesija smanjuje prihod Vlade od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Osim toga, ovo izuzeće donosi korist trgovačkim društvima s obzirom da poboljšava njihovu likvidnost.
(82)
PSI je dostupan samo trgovačkim društvima koja su uložila u određena navedena geografska područja u sudskoj nadležnosti države Indije. Nije dostupan trgovačkim društvima koja su smještena izvan ovih područja. Razina koristi razlikuje se ovisno o području o kojem se radi. Program je stoga specifičan u skladu s člankom 4. stavkom 2. prvim podstavkom točkom (a) i člankom 4. stavkom 3. osnovne Uredbe i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(83)
Što se tiče izuzeća od poreza na promet, iznos subvencije se računao na temelju iznosa poreza na promet koji je obično naplativ tijekom RRIP-a, ali koji je ostao nenaplaćen.
(84)
Prema članku 7. stavku 2. osnovne Uredbe, iznos subvencije (brojnik) zatim je dodijeljen prema ukupnom izvozu i domaćoj prodaji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(85)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 0,1 %.
7. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(86)
Podsjeća se da je u Uredbi (EZ) br. 1124/2007 o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 367/2006 utvrđen iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za podnositelja zahtjeva, izražen ad valorem, iznosi 17,1 %.
(87)
Tijekom ove djelomične privremene revizije, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za podnositelja zahtjeva, izražen ad valorem, iznosi 8,4 %, kako je navedeno u nastavku teksta:
PROGRAM →
AAS (9)
DEPBS (9)
EPCGS (9)
ECS (9)
PSI
Ukupno (9)
TRGOVAČKO DRUŠTVO ↓
%
%
%
%
%
%
Jindal Poly Films Limited
0,7
5,1
2,3
0,2
0,1
8,4
(88)
Uzimajući u obzir gore navedeno, zaključuje se da se smanjila razina subvencije u pogledu dotičnog proizvođača izvoznika.
8. Kompenzacijske mjere
(89)
Također je ispitano mogu li se promijenjene okolnosti u pogledu ispitivanih programa smatrati trajne prirode. U tom bi pogledu nekoliko elemenata potvrdilo da je to slučaj.
(90)
Kao prvo, treba napomenuti da su nalazi u ovoj djelomičnoj privremenoj reviziji u skladu s iznosima subvencije utvrđenima za pet indijskih proizvođača folije od PET-a u djelomičnoj privremenoj reviziji objavljenoj u siječnju 2009., kada je iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, izražen ad valorem, utvrđen u iznosu između 5,4 % i 8,6 %. To upućuje na određenu stalnost stope subvencioniranja ovog proizvoda u Indiji.
(91)
Kao drugo, dok je u prethodnom ispitnom postupku glavna korist ostvarena na temelju AAS-a, korist na temelju ovog programa znatno je pala tijekom RRIP-a i dostavljeni su dokazi da se to nastavilo i nakon RRIP-a.
(92)
Na temelju gore navedenog, izgleda da će podnositelj zahtjeva u budućnosti i dalje primati subvencije u iznosu koji je manji od iznosa određenog u prethodnom ispitnom postupku u vezi s djelomičnom privremenom revizijom.
(93)
Budući da je dokazano da podnositelj zahtjeva prima mnogo manju subvenciju nego prije i da će vjerojatno nastaviti primati subvencije u iznosu koji je manji od iznosa određenog u prethodnom ispitnom postupku u vezi s djelomičnom privremenom revizijom, razinu mjere stoga treba izmijeniti kao bi odražavala nove nalaze.
(94)
U svjetlu navedenog, izmijenjenu stopu subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere treba utvrditi po novoj stopi subvencije uspostavljenoj tijekom ove djelomične privremene revizije, budući da stupanj štete izračunan u početnom antisubvencijskom ispitnom postupku ostaje veći.
(95)
Prema članku 24. stavku 1. drugom podstavku osnovne Uredbe i članku 14. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (10), ni jedan proizvod ne podliježe niti antidampinškim niti kompenzacijskim pristojbama za potrebe postupanja u istoj situaciji koja proizlazi iz dampinga ili izvoznog subvencioniranja. Međutim, kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi (6), budući da podnositelj zahtjeva podliježe antidampinškoj pristojbi od 0 % u pogledu dotičnog proizvoda, te se odredbe ne primjenjuju u ovom slučaju.
(96)
U pogledu stope pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na uvoze dotičnog proizvoda od proizvođača izvoznika koji nisu poimence navedeni u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 367/2006, tj. pristojbe za koju je utvrđeno da se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva” u Indiji, napominje se da se stvarni načini ispitanih programa i njihova mogućnost kompenzacije nisu promijenili u pogledu prethodnih ispitnih postupaka. Stoga nema razloga ponovno izračunati subvenciju i stope pristojbe tih trgovačkih društava. Slijedom toga, stope pristojbe primjenjive na sva trgovačka društva osim podnositelja zahtjeva ostaju nepromijenjene,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Članak 1. stavak 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 367/2006 zamjenjuje se sljedećim:
„2. Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja carina za proizvode koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Konačna pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110003, India
7,2
A026
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400057, India
5,4
A028
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110001, India
8,4
A030
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400039, India
8,7
A031
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
8,6
A032
SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India
5,4
A753
Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201301 (U.P.), India
6,4
A027
Sva ostala trgovačka društva
19,1
A999”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 29. lipnja 2010.