РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1389/2011 НА СЪВЕТА
от 19 декември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1631/2005 (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мерки във вид на индивидуални мита в размер от 7,3 % до 40,5 % с остатъчно мито от 42,6 % (3) върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина с произход от Китайската народна република (КНР).
(2)
С Регламент (ЕО) № 855/2010 (4) Съветът намали приложимото индивидуално мито за едно дружество от 14,1 % на 3,2 %.
2. Искане за преразглеждане
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 6 юли 2010 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от Европейския съвет по химическа промишленост (CEFIC) от името на производители от Съюза, които в случая представляват основният дял - повече от 90 %, от общото производство на трихлороизоцианопикочна киселина в Съюза („заявителите“).
(4)
Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане
(5)
След като се консултира с консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 6 октомври 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване“), Комисията обяви, че започва преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период
(6)
Разследваният период в рамките на преразглеждането (РПРП) е от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Вероятността от продължаване или повтаряне на вредата е анализирана за периода от 1 януари 2007 г. до края на РПРП (разглеждания период).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално уведоми заявителите, другия известен производител от Съюза, производителите износители, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР, за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките.
(8)
На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(9)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза в известието за започване на преразглеждане се предвижда подбор на извадка за тези заинтересовани страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
(10)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи съответен подбор, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят интереса си в срок от 15 дни от публикуването на известието за започване на преразглеждане и да предоставят на Комисията посочената в известието информация.
(11)
Нито един от производителите износители в КНР не оказа съдействие при разследването.
(12)
Що се отнася до вносителите, няколко дружества първоначално се отзоваха, но на по-късен етап оттеглиха съдействието си.
(13)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни в сроковете, определени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от тримата известни производители от Съюза и от двама ползватели.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима, за да определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място при двамата основни производители в Съюза:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Барселона), Испания;
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Барселона, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият продукт в рамките на настоящото преразглеждане е трихлороизоцианопикочна киселина и препарати от нея (TCCA), наричана също с международното ѝ непатентовано наименование (INN) „симклозен“, понастоящем класирана в кодове по КН ex 2933 69 80 и ex 3808 94 20 (кодове по ТАРИК 2933698070 и 3808942020) с произход от КНР.
(16)
TCCA е химически продукт, който се използва като широкоспектърен органичен хлорен дезинфектант и избелител и се прилага по-специално за дезинфекция на водата в плувни басейни. Продава се във вид на прах, гранули, таблетки или дражета. Всички разновидности на TCCA и препаратите от нея имат еднакви основни характеристики (химичен състав) и свойства (дезинфектант) и са предназначени за сходна употреба, поради което се разглеждат като един-единствен продукт.
(17)
Разследването потвърди, че разглежданият продукт, произвеждан и продаван от производителите износители за Съюза, има сходни физически и химически характеристики и употреби с продукта, произвеждан и продаван от производителите от Съюза на пазара на Съюза, както и от производителя в държавата аналог на вътрешния и външния пазар. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проведено преразглеждане, за да се установи дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(19)
Както беше обяснено по-горе, нито един от 30-те известни производители износители, с които беше установена връзка, не се отзова в процеса на изготвяне на извадката и не заяви интереса си в хода на разследването.
(20)
Тъй като нито един от производителите износители в КНР не оказа съдействие, констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга се основават на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент, а именно данни на Евростат, искането за преразглеждане и официални статистически данни на КНР за износа ѝ.
(21)
За определяне на нормалната стойност бяха използвани и предоставените данни от съдействащия производител износител в държавата аналог - Япония.
2. Дъмпинг на вноса през РПРП
2.1. Държава аналог
(22)
Тъй като КНР е икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябва да се определи на основата на цената или конструираната нормална стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика (държава аналог) или цената от държавата аналог към други държави, включително Европейския съюз, или ако те не могат да бъдат определени, на всяка друга разумна основа, включително действително платената или подлежаща на плащане цена за сходни продукти в Съюза, при необходимост след съответна корекция, за да се предвиди разумен марж на печалба.
(23)
В известието за започване Комисията обяви, че в предишното разследване Япония вече е била използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел установяването на нормална стойност по отношение на КНР и че отново възнамерява да използва Япония за тази цел. В хода на разследването за преразглеждане бе установена връзка и с производители в други държави с пазарна икономика, като САЩ и Тайван, и бе потърсено тяхното съдействие. Съдействие оказа обаче само един производител износител от Япония.
(24)
Поради това бе прието, че Япония е подходяща държава аналог. Не бяха получени коментари или възражения от заинтересованите страни по отношение на това доколко подходяща е тази държава.
2.2. Нормална стойност
(25)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност беше определена на основата на получената информация от съдействащия производител износител в държавата аналог, т.е. на основата на платените или подлежащи на плащане цени на вътрешния пазар в Япония за сходните продукти, за които беше установено, че се продават при обичайни търговски условия.
(26)
На първо място беше установено дали общите продажби на сходния продукт от страна на съдействащия производител износител в Япония към независими клиенти имат представителен характер съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представляват най-малко 5 % от общия обем експортни продажби на разглеждания продукт в Съюза. Беше установено, че през РПРП продажбите на съдействащия производител износител на вътрешния пазар в Япония имат представителен характер.
(27)
След това беше направена проверка с цел да се установи дали продажбите на вътрешния пазар са извършени при обичайни търговски условия (ОТУ) в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(28)
Тъй като беше прието, че всички продажби на вътрешния пазар са реализирани с печалба, нормалната стойност се основава на действителната среднопретеглена цена на вътрешния пазар през РПРП.
2.3. Експортна цена
(29)
Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР експортната цена беше определена въз основа на данни на Евростат.
2.4. Сравнение
(30)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени разликите във факторите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост. За тази цел бяха внесени корекции за разлики в транспортните разходи и разходите за застраховка.
2.5. Дъмпингов марж
(31)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена. Въз основа на описаната по-горе методология бе установен дъмпингов марж от 75 %.
3. Възможни промени във вноса при евентуална отмяна на мерките
3.1. Предварителна бележка
(32)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПРП беше проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга.
(33)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: свободният капацитет в КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите износители от КНР и техният износ за трети държави.
3.2. Свободен капацитет на производителите износители от КНР
(34)
При липсата на друга информация относно производствения капацитет анализът бе направен в съответствие с член 18 от основния регламент въз основа на информацията в искането за преразглеждане.
(35)
Според искането за преразглеждане използването на производствения капацитет в КНР през разглеждания период е останало ниско - под 40 %. Вследствие на огромния производствен капацитет и слабото търсене на вътрешния пазар изглежда, че в КНР е налице свободен капацитет от повече от 180 000 тона, който може да бъде насочен за износ. За сравнение потреблението в Съюза през РПРП възлиза на около 44 000 тона.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(36)
Признак за привлекателността на пазара на Съюза е фактът, че налагането на антидъмпингови мита не спря увеличаването на вноса от КНР в Съюза. Въпреки че през периода 2007-2009 г. обемите на вноса са по-малки в сравнение с периода на първоначалното разследване, довело до налагането на мерките, обемите на вноса през РПРП надвишават тогавашното равнище и са достигнали 22 696 тона.
(37)
Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса се е увеличила, цените неизменно остават по-ниски от тези на промишлеността на Съюза.
(38)
Фактът, че през разглеждания период вносът от КНР се е увеличил до равнище, което през РПРП е по-високо в сравнение с периода на първоначалното разследване, сочи, че в КНР е налице траен интерес към пазара на Съюза.
3.4. Експортни цени към трети държави
(39)
Направен бе анализ на статистическите данни на КНР за износа с оглед на обема на износа от КНР и цените към други трети държави. Според тези статистически данни през 2010 г. общо 24 % от износа на КНР е бил предназначен за пазара на Съюза. Експортните цени FOB за ЕС са малко по-високи от експортните цени за останалата част на света. При липсата на съдействие обаче и на данни в искането за преразглеждане относно износа към други трети държави не беше възможно цените на равнище CIF да бъдат сравнени със средната цена на промишлеността на Съюза. Въпреки това фактът, че експортните цени към трети държави средно са по-ниски в сравнение с експортните цени към Съюза, може да се разглежда като знак, че пазарът на Съюза е привлекателен за износителите от КНР и че при липсата на мерки е вероятно износът да продължи да се увеличава.
4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(40)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че износът от КНР все още е дъмпингов и че съществува вероятност дъмпингът на пазара на Съюза да продължи, ако сега действащите антидъмпингови мерки бъдат отменени. Като се имат предвид съществуващият свободен капацитет в КНР и привлекателността на пазара на Съюза, въз основа на направеното сравнение между експортните цени към ЕС и цените към трети държави е вероятно обемът на дъмпингов износ от КНР в Съюза съществено да се увеличи, ако се допусне преустановяване на мерките.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(41)
Разглежданият продукт се произвежда в Съюза от три дружества. Поради това се смята, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент (наричана по-долу „промишлеността на Съюза“).
2. Предварителна бележка
(42)
Данните са събрани от статистически данни на Евростат, искането за преразглеждане, отговорите на въпросниците и проверките на място.
(43)
Икономическите показатели относно производството, капацитета, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и заетостта се отнасят за данните, предоставени от тримата производители от Съюза. Поради ограниченото съдействие на един от производителите от Съюза, който не е заявител по настоящото преразглеждане, всички останали показатели се отнасят за данните, предоставени единствено от заявителите. Тъй като заявителите представляват около 90 % от производството на Съюза през РПРП, се смята, че представените от тях данни представляват промишлеността на Съюза за целите на настоящото преразглеждане. Само получените от заявителите данни бяха проверени на място.
(44)
Данните, свързани с икономическото състояние на промишлеността на Съюза и с потреблението, могат да бъдат предоставени само във вид на индекс с цел запазването на поверителност в съответствие с член 19 от основния регламент. Причината е, че тези икономически показатели се отнасят само за двама производители или в някои случаи за трима производители, един от които развива само минимална дейност в отрасъла.
(45)
През юни 2009 г. единият от заявителите закри една от двете си производствени бази, като прекрати производството, считано от тази дата, и освободи всичките си служители. Първоначално производствената база беше замразена за няколко месеца, но през януари 2010 г. беше окончателно закрита. Това се отрази върху някои показатели, като потребление, производствен обем и производителност, както е обяснено по-подробно в съображения 47 и 62.
3. Потребление на пазара на Съюза
(46)
Потреблението в Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите, реализирани от тримата производители от Съюза на пазара на Съюза, и на данни на Евростат за вноса.
(47)
През периода 2007-2009 г. потреблението на TCCA в Съюза е намаляло с 19 %, преди да се възстанови през РПРП до равнище, което е с 6 % по-високо в сравнение с 2007 г. По отношение на 2008 и 2009 г. тази тенденция може да се обясни със съчетаното въздействие на по-ниско търсене вследствие на световната икономическа криза и ограничено предлагане поради закриването на една производствена база през 2009 г. (вж. съображение 45). По-високото равнище на потребление в Съюза през РПРП е свързано най-вече с възстановяването от икономическата криза и с увеличения внос от КНР.
Таблица 1
Потребление в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Потребление в Съюза (МТ)
Индекс (2007 г. = 100)
100
93
81
106
4. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от Китайската народна република
(48)
По-долу са изложени тенденциите относно обема и пазарните дялове на дъмпинговия внос от КНР. Тъй като нито един износител/производител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, посочените по-долу количества и пазарни дялове се основават на данни на Евростат за вноса.
(49)
Внесените количества TCCA от КНР слабо са намалели през 2008 и 2009 г. След този спад вносът значително се е увеличил през РПРП (с повече от 35 % в сравнение с 2009 г.). Паралелно с това през разглеждания период пазарният дял на вноса от КНР непрекъснато се увеличава.
Таблица 2
Обем и пазарни дялове на вноса от КНР
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на вноса в МТ
17 957
17 298
16 645
22 696
Индекс (2007 г. = 100)
100
96
93
126
Пазарни дялове (диапазон)
40 % - 50 %
40 % - 50 %
45 % - 55 %
50 % - 60 %
5. Тенденции в цените на дъмпинговия внос от Китайската народна република и подбиване на цената
5.1. Ценови тенденции
(50)
Цените на вноса от КНР стабилно са се увеличили с 11,3 %. От една страна, тази тенденция може да се отдаде на промени в цената на основната съставка на суровината, която започва да се увеличава по-осезателно през 2009 г. и през РПРП. От друга страна, тя може да отразява промяна в продуктовия микс (7).
Таблица 3
Единична цена в КНР
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Индекс (2007 г. = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Подбиване на цената
(51)
Като цяло през целия период цените на вноса от КНР остават по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. При определянето на степента на подбиване на цената Комисията основава изчисленията си на средните експортни цени CIF, получени от Евростат. Цените на разглеждания продукт бяха сравнени със среднопретеглената цена на промишлеността на Съюза, коригирана на ниво франко завода. Сравнението показа, че вносът от КНР подбива цените на промишлеността на Съюза с повече от 10 %, без да се отчита съществуващото антидъмпингово мито.
6. Внос от други държави
(52)
В таблицата по-долу са посочени обемът и пазарните дялове на вноса от други държави през разглеждания период. Съответните данни се основават на данни от Евростат:
Таблица 4
Внос от други държави (обем и пазарен дял)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на вноса от други трети държави (МТ)
501
239
296
378
Пазарен дял на вноса от други трети държави (диапазон)
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
(53)
По отношение на обема и пазарния дял вносът от други трети държави през разглеждания период е незначителен. Вносът от САЩ - друга държава, по отношение на която е наложена антидъмпингова мярка, напълно е спрял през разглеждания период.
7. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(54)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички икономически фактори и показатели, имащи отношение и отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Производство
(55)
От 2009 г. нататък се наблюдава значително намаляване на производството вследствие на световната икономическа криза и закриването на една производствена база през юни 2009 г., когато производството в базата е напълно прекратено (вж. съображение 45).
Таблица 5
Производство в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на производството в Съюза Индекс (2007 г. = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Капацитет и равнища на използване на капацитета
(56)
През разглеждания период производственият капацитет следва същата тенденция като производството. През РПРП обаче използването на капацитета е благоприятно повлияно от някои подобрения в процесите.
(57)
Вследствие на закриването на една производствена база в Съюза през 2009 г. (вж. съображение 45) събраните данни за РПРП са ограничени до капацитета на оставащата производствена база.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Производствен капацитет
Индекс (2007 г. = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Използване на капацитета
Индекс (2007 г. = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Запаси
(58)
Поради причините, обяснени в съображение 54, този показател се основава на информацията, предоставена от заявителите. Разследването на място в дружеството установи някои сезонни модели в потреблението на TCCA, като разглежданият продукт се използва предимно през лятото. Това има отражение върху промените в равнището на запасите през годината: запасите достигат най-високо равнище през зимата и значително намаляват през летния период. За периода 2007-2009 г. данните отразяват равнището на запасите към 31 декември през съответната година. Данните за РПРП обаче показват равнището на запасите към 30 юни 2010 г. - момента през годината, когато се наблюдава най-голямо използване на запасите. Това не дава възможност за подходящо сравнение между РПРП и останалата част от разглеждания период, поради което се смята, че този показател няма отношение към оценката на вредата.
7.4. Обем на продажбите
(59)
Икономическата криза оказва неблагоприятно влияние върху обема на продажбите на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Увеличаването през РПРП може да се отдаде главно на увеличеното потребление в Съюза вследствие на възстановяването след рецесията, предизвикана от икономическата криза.
Таблица 7
Продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
73
91
7.5. Пазарен дял
(60)
През разглеждания период промишлеността на Съюза не успява да възстанови пазарния си дял, който значително намалява през разглеждания период.
Таблица 8
Пазарен дял на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Пазарен дял на Съюза (диапазон)
55 % - 65 %
50 % - 60 %
45 % - 55 %
45 % - 55 %
7.6. Заетост и работна заплата
(61)
През разглеждания период заетостта в отрасъла в ЕС намалява, особено след закриването на една от производствените бази (вж. съображение 45). Вследствие на това разходите за работни заплати на равнището на промишлеността на Съюза също намаляват. През разглеждания период средната работна заплата на заето лице остава относително стабилна.
Таблица 9
Заетост
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Заетост
Индекс (2007 г. = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Работна заплата на заето лице
Индекс (2007 г. = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Производителност
(62)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, показва неблагоприятно развитие през разглеждания период с рязък спад от около 20 % през 2009 г. Причина за това е реорганизацията, наложена от закриването на производствени мощности и замразяването на производството за шест месеца през 2009 г. до окончателното закриване на производствената база през януари 2010 г. (вж. съображение 45). След това производителността през РПРП се възстановява, въпреки че през първото шестмесечие отчасти е повлияна от неблагоприятните тенденции през 2009 г.
Таблица 10
Производителност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Производителност
Индекс (2007 г. = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Продажни цени
(63)
Средните единични цени на TCCA в ЕС (посочени в таблицата по-долу) слабо се увеличават в периода 2007-2009 г., като през РПРП се връщат на равнището от 2007 г. В известна степен увеличението им през 2007-2009 г. е свързано с въздействието на продуктовия микс (вж. бележка под линия 1 на стр. 10).
Таблица 11
Продажни цени на пазара на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Средна единична цена
Индекс (2007 г. = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Рентабилност
(64)
От 2007 г. нататък рентабилността на продажбите на TCCA в ЕС се развива неблагоприятно, като през 2009 г. се отчитат значителни загуби. Това слабо представяне трябва да се разглежда във връзка със закриването на една производствена база на производител от Съюза през същата година. Рентабилността през РПРП отбелязва леко положително развитие, въпреки че равнището на печалба е далеч по-ниско от нормалното равнище на печалба (т.е. 10 % (8)), което би следвало да се постигне в този отрасъл и дейност. Това показва, че промишлеността на Съюза все още е слаба финансово.
Таблица 12
Рентабилност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Рентабилност (диапазон)
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 20 % до - 10 %
от 0 % до 10 %
7.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(65)
През разглеждания период не са правени значителни капиталови разходи. Индексираните числа, посочени в таблицата, отразяват направените инвестиции за повишаване на производителността и подобряване на производствения процес. Индексите за възвръщаемост на инвестициите следват същата тенденция като рентабилността.
Таблица 13
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПРП
Нетни инвестиции
Индекс (2007 г. = 100)
100
158
32
23
Възвръщаемост на инвестициите (диапазон)
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 20 % до - 10 %
от 0 % до 10 %
7.11. Паричен поток
(66)
През разглеждания период паричният поток остава положителен, с изключение на 2009 г., когато поради закриването на една от производствените бази (вж. съображение 45) се налага да бъдат направени извънредни разходи за преструктуриране. Развитието на паричния поток е в съответствие с развитието на рентабилността.
Таблица 14
Паричен поток
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Паричен поток (диапазон)
от 0 % до 10 %
от 0 % до 10 %
от - 10 % до 0 %
от 5 % до 15 %
7.12. Размер на дъмпинговия марж
(67)
През РПРП дъмпингът от КНР продължава на равнище, което значително превишава равнището на сега действащите мерки. Нещо повече, като се имат предвид свободният капацитет и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
7.13. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(68)
Антидъмпинговите мерки са наложени през октомври 2005 г. Като се имат предвид общото състояние на промишлеността на Съюза и вносът от КНР в периода от 2007 г. до РПРП, може да се заключи, че промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от тези последици въпреки действащите антидъмпингови мерки.
7.14. Заключение относно вредата
(69)
Няколко показателя относно вредата отчитат неблагоприятно развитие през разглеждания период. Като се има предвид общото влошаващо се състояние на производителите от Съюза, се смята, че промишлеността на Съюза е претърпяла значителна вреда през разглеждания период.
8. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
8.1. Въздействие на дъмпинговия внос от КНР
(70)
Както е изложено в съображение 49, в периода от 2007 г. до РПРП вносът на TCCA от КНР като обем и пазарен дял значително се увеличава. Установено е също значително подбиване на цената (вж. съображение 51). Продължаващият масиран приток на дъмпингов внос от КНР се случва на фона на общо увеличаване на потреблението в Съюза през разглеждания период, което въпреки отчетения спад в периода 2007-2009 г. през РПРП достига равнище, с 6 % по-високо от отчетеното през 2007 г. Както става ясно от влошаващото се състояние на промишлеността на Съюза, от нарастването на потреблението се възползва най-вече вносът от КНР.
8.2. Въздействие на други фактори
(71)
Комисията направи анализ дали други известни фактори освен дъмпинговия внос от КНР биха могли да имат отражение върху продължаването на вредата, която търпят производителите от Съюза.
(72)
Паралелно с дъмпинговия внос от КНР влошеното представяне на промишлеността на Съюза на трети пазари, на които тя отново се сблъсква с конкуренция от КНР, и по-специално на пазара на САЩ, вероятно е оказало неблагоприятно влияние върху производството на Съюза. Основната дейност на производителите в Съюза обаче е насочена към пазара на Съюза, което до известна степен ограничава потенциалното въздействие на намалелия износ.
(73)
Икономическата криза също оказва неблагоприятно въздействие върху представянето на промишлеността на Съюза, което води до намаляване на производството и преструктуриране на един от производителите от Съюза. Въпреки това въздействието на икономическата криза е ограничено във времето (през част от 2008 и през 2009 г.), а икономическото състояние на промишлеността на Съюза продължава да се влошава през целия разглеждан период. Развитието през РПРП сочи, че промишлеността на Съюза отчасти е започнала да се възстановява. Поради това може да се смята, че в този случай въздействието на икономическата криза не е несъществено, въпреки че то не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, която търпи промишлеността на Съюза.
8.3. Заключение
(74)
Продължаващият дъмпингов внос от КНР наред с икономическата криза променя процеса на възстановяване и засилва затрудненията, които изпитва промишлеността на Съюза. Въпреки че и други фактори допринасят за влошеното представяне на промишлеността на Съюза, никой от тях няма достатъчно силно въздействие, за да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, която търпи промишлеността на Съюза. Въз основа на това може да се заключи, че дъмпинговият внос от КНР е причинил значителна вреда на промишлеността на Съюза.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(75)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от разглежданата държава бе подложен на оценка с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(76)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза от изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в съответствие с елементите, обобщени по-горе, относно вероятността за продължаване на дъмпинга.
2. Обем и цени на вноса от КНР
(77)
Вносът на TCCA от КНР, който представлява приблизително 98 % от общия внос в ЕС, продължава да печели пазарен дял през разглеждания период и достига повече от 50 % през РПРП. Разследването установи, че вносът се осъществява на дъмпингови цени със значителен дъмпингов марж. Нещо повече, цените на вноса от КНР трайно остават по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през целия период и подбиват цените на Съюза с повече от 10 % (без да се отчитат действащите мерки).
3. Свободен капацитет на пазара на КНР
(78)
Както бе споменато в съображения 34 и 35, анализът на наличния капацитет в КНР сочи, че използването на производствения капацитет през разглеждания период остава ниско. Според оценките производственият свръхкапацитет е поне три пъти по-висок, отколкото на пазара на Съюза. Същевременно според информацията в искането за преразглеждане в КНР съществува ограничен пазар за разглеждания продукт.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(79)
С оглед на тенденциите за увеличаване на вноса и наличния свободен капацитет в КНР в бъдеще ЕС вероятно ще продължи да привлича нов внос от КНР. Доказателство за това, че пазарът на Съюза е привлекателен за износителите от КНР, е развитието през 2009 г., когато недостатъчното производство в ЕС, предизвикано от преструктурирането на отрасъла, е отчасти задоволено с допълнителен внос от КНР.
(80)
Положението може допълнително да се усложни от това, че на пазара на САЩ срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на TCCA от КНР неотдавна беше продължен. Поради това може да се очаква, че изтичането на срока на действие на антидъмпинговата мярка на пазара на ЕС ще направи пазара на Съюза сравнително по-привлекателен.
5. Заключение относно вероятността от продължаване на вредата
(81)
Промишлеността на Съюза понася последиците от дъмпинговия внос от КНР от няколко години и икономическото ѝ състояние все още е несигурно.
(82)
Както беше посочено по-горе, разследването установи, че нанасящото вреди положение за промишлеността на Съюза е продължило през целия разглеждан период. В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент продължаването на вредата е само по себе си съществен признак, че е вероятно вредата да продължи в бъдеще, което говори, че мерките следва да бъдат продължени.
(83)
Предвид свободния капацитет в КНР и привлекателността на пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат премахнати, тенденцията мащабен внос от КНР на дъмпингови цени да подбива цените на производителите от Съюза вероятно ще продължи.
(84)
Ако действащите мерки не бъдат продължени, състоянието на промишлеността на Съюза ще се влоши и самото ѝ съществуване ще бъде застрашено. Поради това може да се заключи, че съществува явна вероятност от продължаване на вредата за промишлеността на Съюза, ако съществуващите мерки бъдат отменени.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(85)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе необходимо да се проучи дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителите от Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(86)
При предходните разследвания бе прието, че приемането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и съответно анализира ситуация, при която вече са въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени евентуално неоправданото отрицателно въздействие на сега действащите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(87)
Въз основа на това бе проучено дали въпреки заключенията за вероятното продължаване на дъмпинга и вредата може ясно да се направи изводът, че в този конкретен случай запазването на мерките не е в интерес на Съюза
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(88)
С оглед на заключенията за състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображение 66, и в съответствие с доводите за вероятността от продължаване на вредата, обяснени в съображения 78-81, може да се смята, че изтичането на срока на действащите мерки би довело до допълнително влошаване на икономическото състояние на промишлеността на Съюза за производство на TCCA, която понася причиняващото вреда въздействие на дъмпинговия внос от КНР и чието състояние допълнително се влошава от световната икономическа криза.
(89)
Смята се, че продължаването на срока на действие на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, която в този случай ще може да се възстанови от нанасящото вреда въздействие на предишен дъмпинг, утежнено от икономическата криза. За разлика от него прекратяването на срока на действие на мерките ще спре възстановяването на промишлеността на Съюза, с което сериозно ще застраши нейната жизнеспособност, и вследствие на това ще изложи на опасност съществуването ѝ, като намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. Интерес на вносителите и ползвателите
(90)
Установена беше връзка с всички известни ползватели, вносители, преработватели и участници в промишлеността за производство на TCCA надолу по веригата.
(91)
Отзоваха се само двама ползватели, които изразиха подкрепа за продължаването на срока на действащите мерки. И двамата заявиха, че продължаването на срока на действие на мерките не би оказало отрицателно въздействие върху конкуренцията на пазара на Съюза, а напротив - би предоставило на промишлеността на ползвателите по-широк набор от доставчици, конкуриращи се на пазарни цени. Тъй като в този случай не се отзоваха други заинтересовани страни, не са налице доказателства, които сочат, че запазването на антидъмпинговите мерки по настоящия случай би оказало сериозно въздействие върху вносителите и ползвателите в Съюза.
4. Заключение за интереса на Съюза
(92)
Може да се очаква, че продължаването на срока на действие на мерките ще подпомогне промишлеността на Съюза, от което ще произтекат благоприятни последици за конкурентните условия на пазара на Съюза и за консолидиране на отрасъла след икономическата криза и неговото преструктуриране. Освен това може да се очаква, че продължаването на срока на действие на мерките ще бъде благоприятно за ползвателите и вносителите, тъй като ще запази широк набор от доставчици на пазара на Съюза.
(93)
Като се отчитат всички гореизложени фактори, се прави заключението, че няма основателни причини да не се продължи срокът на действие на съществуващите мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(94)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(95)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на TCCA с произход от КНР, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина и препарати от нея, наричана също с международното ѝ непатентовано наименование (INN) „симклозен“, понастоящем класирана в кодове по КН ex 2933 69 80 и ex 3808 94 20 (кодове по ТАРИК 2933698070 и 3808942020) с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Всички други дружества
42,6 %
A999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, изложени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2011 година.
32011R1389
L 346/6
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1389/2011
od 19. prosinca 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz trikloroizocijanurne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema s članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 11. stavak 2,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1631/2005 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu koja se sastoji od individualnih pristojba od 7,3 % do 40,5 % s preostalom pristojbom od 42,6 % (3) na uvoz trikloroizocijanurne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK).
(2)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 855/2010 (4) snizilo individualnu pristojbu za jedno trgovačko društvo s 14,1 % na 3,2 %.
2. Zahtjev za reviziju
(3)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku antidampinških mjera na snazi (5), Komisija je 6. lipnja 2010. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe. Zahtjev je podnijelo Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 90 %, ukupne proizvodnje trikloroizocijanurne kiseline u Uniji (podnositelji zahtjeva).
(4)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
3. Pokretanje postupka
(5)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 6. listopada 2010. objavila pokretanje takvog ispitnog postupka prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (6) (Obavijest o pokretanju postupka).
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(6)
Razdoblje revizije ispitnog postupka (RRIP) trajalo je od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010. Analiza vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja RRIP-a (razmatrano razdoblje).
4.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(7)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače u Uniji, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i predstavnike NRK-a o pokretanju postupka revizije nakon isteka mjere.
(8)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su tražile raspravu, a pokazale su da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(9)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniji, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe.
(10)
Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke su zamoljene, prema članku 17. osnovne Uredbe, da se jave unutar 15 dana od objave obavijesti o pokretanju postupka i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.
(11)
Ni jedan od proizvođača izvoznika u NRK-u nije sudjelovao u istrazi.
(12)
Kad je riječ o uvoznicima nekoliko se trgovačkih društava javilo za suradnju, ali su se povukli u kasnijoj fazi.
(13)
Komisija je poslala upitnike svim strankama za koje se zna da se to na njih odnosi u skladu s rokovima iz obavijesti o pokretanju postupka. Dobiveni su odgovori od tri poznata proizvođača iz Unije i od dva korisnika.
(14)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima s ciljem određivanja nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljene su u poslovnim prostorijama dva vodeća proizvođača iz Unije:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Španjolska,
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Španjolska.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(15)
Proizvod na koji se trenutačna revizija odnosi je trikloroizocijanurna kiselina i njezini pripravci (TCCA) koja se još naziva i „simklozen” prema međunarodnom nezaštićenom nazivu (INN), trenutačno obuhvaćena oznakama KN ex29336980 i ex38089420 (oznake TARIC 2 933 698 070 i 3 808 942 020) i podrijetlom iz NRK-a.
(16)
TCCA je kemijski proizvod koji se koristi kao organski klorinski dezinficijens i izbjeljivač širokog spektra, a posebno za dezinfekciju vode u bazenima za plivanje. Prodaje se u obliku praha, granula, tableta i granulata. Svi oblici TCCA-a i pripravci dijele jednake osnovne značajke (kemijski sastav) i svojstva (dezinficijens) i svi su namijenjeni za sličnu upotrebu te se stoga smatraju jednim proizvodom.
(17)
Trenutačno je ispitivanje potvrdilo da se dotični proizvod, kako ga proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u Uniju, sličan u smislu njegovih fizičkih i kemijskih svojstava kao i upotrebe, proizvodu koji proizvode i prodaju proizvođači u Uniji na tržištu Unije i proizvođači u analognoj zemlji na domaćim i izvoznim tržištima. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(18)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
(19)
Kako je gore objašnjeno, ni jedan od kontaktiranih 30 poznatih proizvođača izvoznika nije se javio tijekom odabira uzoraka niti su se javili tijekom ispitnog postupka.
(20)
Budući da ni jedan od proizvođača izvoznika iz NRK-a nije surađivao, nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga oslanjaju se na raspoložive činjenice u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe, posebno podataka Eurostata, zahtjeva za reviziju i službenih statističkih podataka NRK-a o izvozu.
(21)
Uz to su se podaci koje je podnio proizvođač izvoznik s kojim se surađivalo u analognoj zemlji, Japanu, koristili za određivanje uobičajene vrijednosti.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Analogna zemlja
(22)
Budući da je kinesko gospodarstvo u tranziciji, prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, uobičajenu vrijednost treba utvrditi na temelju cijene ili izračunate uobičajene vrijednosti dobivene u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnog gospodarstva (analogna zemlja), ili cijene iz analogne zemlje do ostalih zemalja, uključujući Uniju, ili, kad se takve ne mogu utvrditi, na bilo kojem drugom razumnom temelju, uključujući cijenu stvarno plaćenu ili koju treba platiti u Uniju za istovjetni proizvod, prema potrebi, valjano prilagođenu kako bi uključivala objektivnu profitnu maržu.
(23)
U obavijesti o pokretanju ispitnog postupka Komisija je objavila da je Japan korišten u prethodnom ispitnom postupku kao zemlja odgovarajućeg tržišnog gospodarstva za uspostavljanje uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a i predviđa da se Japan ponovno koristi u tu svrhu. Tijekom trenutačne revizije ispitnog postupka obaviješteni su proizvođači iz ostalih zemalja tržišnog gospodarstva kao što su SAD i Tajvan radi suradnje. Međutim, suradnja je ostvarena samo s jednim proizvođačem izvoznikom u Japanu.
(24)
Stoga je utvrđeno da je Japan odgovarajuća analogna zemlja. S tim u vezi, od zainteresiranih stranaka nisu zaprimljeni nikakvi komentari niti prigovori o primjerenosti ove zemlje.
2.2. Uobičajena vrijednost
(25)
Prema članku 2. stavku 7. osnovne Uredbe uobičajena vrijednost se utvrđuje na temelju podataka primljenih od proizvođača izvoznika koji surađuju u analognoj zemlji tj. na temelju cijena plaćenih ili koje treba platiti na domaćem tržištu u Japanu za istovjetne proizvode koji se prodaju u uobičajenom tijeku trgovine.
(26)
Prvo je za proizvođača izvoznika u Japanu utvrđeno je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, tj. predstavlja li njegova prodaja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju. Tijekom RRIP-a utvrđeno je da domaća proizvodnja proizvođača izvoznika koji surađuje u Japanu reprezentativna.
(27)
Slijedom toga razmatrana je domaća prodaja kako bi se utvrdilo je li izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne Uredbe.
(28)
Budući da je tijekom RRIP-a utvrđeno da je sva prodaja na domaćem tržištu ostvarena uz zaradu, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj ponderiranoj prosječnoj domaćoj cijeni.
2.3. Izvozna cijena
(29)
U nedostatku suradnje proizvođača izvoznika u NRK-u izvozna cijena se temeljila na podacima Eurostata.
2.4. Usporedba
(30)
Ponderirana uobičajena vrijednost i ponderirana izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe uzete razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena. U tu svrhu izvršene su odgovarajuće prilagodbe koje se odnose na razlike u troškovima transporta i osiguranja.
2.5. Dampinška marža
(31)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom. Na temelju prethodne metodologije iznos dampinške maže utvrđen je na 75 %.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
3.1. Uvodna napomena
(32)
Osim analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga.
(33)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u, privlačnost tržišta Unije za izvozne proizvođače iz NRK-a i njihov izvoz u treće zemlje.
3.2. Raspoloživi kapacitet izvoznih proizvođača iz NRK-u
(34)
U nedostatku ostalih izvora podataka koje se odnose na proizvodnju i kapacitet u NRK-u analiza je napravljena u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu.
(35)
Prema revizijskom zahtjevu, korištenje proizvodnih kapaciteta u NRK-u sa stopama ispod 40 % ostalo je nisko tijekom razmatranog razdoblja. Zbog ogromnog proizvodnog kapaciteta i niske domaće potražnje izgleda da je raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u koji bi se mogao izvesti veći do 180 000. Ovo se uspoređuje s potrošnjom od 44 000 tona u Uniji tijekom RRIP-a.
3.3. Privlačnost tržišta Unije
(36)
Privlačnost tržišta Unije odražava se u činjenici da uvođenje antidampinških pristojba nije zaustavilo širenje izvoza iz NRK-a u Uniju. Iako je tijekom razdoblja od 2007. do 2009. obujam uvoza bio na nižoj razini kad se usporedi s razdobljem početnog ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja mjera, obujam uvoza tijekom RRIP-a bio je iznad te razine, dosežući 22 696 tona.
(37)
Unatoč povećanju prosječne uvozne cijene tijekom razmatranog razdoblja, cijene su stalno ostajale ispod cijena industrije Unije.
(38)
Činjenica da se uvoz iz NRK-a povećao tijekom razmatranog razdoblja na veću razinu nego tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka ukazuje na to da postoji trajni interes NRK-a za tržište Unije.
3.4. Izvozne cijene za treće zemlje
(39)
Statistički podaci NRK-a o izvozu analizirani su s obzirom na izvozni obujam NRK-a i cijene za ostale treće zemlje. U skladu s ovim statističkim podacima, 24 % izvoza iz NRK-a u 2010. godini bilo je namijenjeno tržištu Unije. Izvozne cijene EU-a na razini FOB bile su nešto više nego izvozne cijene za ostatak svijeta. Međutim, u nedostatku suradnje i podataka u revizijskom zahtjevu u pogledu izvoza u ostale treće zemlje nije moguće usporediti cijene na razini CIF s prosječnom cijenom industrije Unije. Unatoč tome, može se smatrati da činjenica da su izvozne cijene za treće zemlje prosječno niže od izvoznih cijena za Uniju upućuje na to da je tržište Unije privlačno tržište za izvoznike iz NRK-a i da će se izvoz vjerojatno dodatno povećavati u izostanku mjera.
4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(40)
S obzirom na prethodne nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz NRK-a još uvijek dampinški i da je vjerojatno da će se damping na tržištu Unije nastaviti u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Doista, uzimajući u obzir postojeći raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije na temelju usporedbe između izvoznih cijena za EU i trećih zemalja, vjerojatno je da će se obujam dampinškog izvoza iz NRK-a u Uniju značajno povećati ako bi se mjere stavile izvan snage.
D. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Definicija industrije Unije
(41)
Dotični proizvod u Uniji proizvode tri trgovačka društva. Smatra se, stoga, da oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. osnovne Uredbe (dalje u tekstu navode se kao „industrija Unije”).
2. Uvodna napomena
(42)
Podaci su dobiveni iz statistike Eurostata, revizijskog zahtjeva, odgovora na upitnik i informacija prikupljenih tijekom posjeta radi provjere.
(43)
Ekonomski pokazatelji koji se odnose na proizvodnju, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio i zaposlenost odnose se na podatke koje su dostavila tri proizvođača iz Unije. Svi se drugi pokazatelji odnose na podatke koje su dostavili samo podnositelji zahtjeva zbog ograničene suradnja jednog od proizvođača iz Unije koji nije podnositelj zahtjeva u trenutačnoj reviziji. S obzirom da podnositelji zahtjeva predstavljaju oko 90 % proizvodnje unije u RRIP-u, za potrebe ove revizije smatra se da su njihovi podaci reprezentativni za industriju Unije. Na licu mjesta provjereni su samo podaci dobiveni od podnositelja zahtjeva.
(44)
Podaci koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije kao i potrošnju mogu se dostaviti samo u indeksiranom obliku da bi se sačuvala povjerljivost iz članka 19. osnovne Uredbe. Razlog tomu je što se dotični ekonomski pokazatelji odnose na dva proizvođača, odnosno, u nekim slučajevima, tri proizvođača od kojih je jedan neznatno aktivan u sektoru.
(45)
U lipnju 2009. jedan od podnositelja zahtjeva zatvorio je postrojenje, obustavio proizvodnju od tog datuma i otpustio sve zaposlene. Dotično je postrojenje privremeno stavljeno na čekanje nekoliko mjeseci, ali je konačno zatvoreno u siječnju 2010. To je donekle utjecalo na niz pokazatelja kao što je potrošnja, proizvodni obujam i produktivnost, kako je dodatno objašnjeno niže u uvodnim izjavama 47. i 62.
3. Potrošnja na tržištu Unije
(46)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje tri proizvođača iz Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.
(47)
Između 2007. i 2009. potrošnja TCCA-a u Uniji smanjila se za 19 % prije oporavka tijekom RRIP-a na razinu koja prelazi 6 % potrošnje ostvarene 2007. Za 2008. i 2009. godinu ovaj se trend može objasniti kombiniranim učinkom niže potražnje zbog globalne gospodarske krize i ograničene ponude zbog zatvaranja jednog proizvodnog pogona u 2009. (vidjeti uvodnu izjavu 45.). Veća razina potrošnje u Uniji ostvarena tijekom RRIP-a povezana je s oporavkom od gospodarske krize i povećanjem uvoza iz NRK-a.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Potrošnja u Uniji (MT) Indeks 2007. = 100
100
93
81
106
4. Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz Narodne Republike Kine
(48)
Kretanja obujma i tržišnih udjela dampinškog uvoza iz NRK-a navedeni su u nastavku. Sljedeće količine i tržišni udjeli temelje se na statističkim podacima Eurostata o uvozu, jer ni jedan od proizvođača/izvoznika iz NRK-a nije surađivao tijekom ove revizije.
(49)
U 2008. i 2009. godini količine TCCA-a uvezene iz NRK-a neznatno su se smanjile. Nakon tog smanjenja uvoza uslijedilo je značajno povećanje tijekom RRIP-a (više od 35 % u usporedbi s 2009.). Istodobno je uvoz iz NRK-a stalno povećavao svoj tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 2.
Obujam uvoza iz NRK-a i tržišni udjeli
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza u MT
17 957
17 298
16 645
22 696
Indeks (2007. = 100)
100
96
93
126
Tržišni udjeli (raspon)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Kretanja cijena dampinškog uvoza iz NRK-a i sniženje cijene
5.1. Kretanja cijena
(50)
Cijene uvoza iz NRK-a pokazuju stalni porast od 11,3 %. Ovo se kretanje, s jedne strane, može pripisati rastu cijena glavnih sirovina koje su počele značajnije rasti 2009. i tijekom RRIP-a. S druge strane, u određenoj mjeri ono može odražavati promjene u ponudi proizvoda (7).
Tablica 3.
Jedinična cijena u NRK-u,
2007.
2008.
2009.
RRIP
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Indeks (2007. = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Sniženje cijena
(51)
Općenito cijene uvoza iz NRK-a ostale su niže od cijena industrije Unije tijekom cijelog razdoblja. Prilikom utvrđivanja opsega sniženja cijena Komisija je izračun temeljila na prosječnim izvoznim cijenama CIF za NRK dobivenim iz Eurostata. Cijene dotičnog proizvoda uspoređene su s ponderiranom prosječnom cijenom industrije Unije prilagođenoj razini franko tvornica. Usporedba je pokazala da je uvoz iz NRK-a snižavao cijene industrije Unije za više od 10 % ne uzimajući u obzir antidampinške mjere na snazi.
6. Uvoz iz ostalih zemalja
(52)
Obujam i tržišni udjeli uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Podaci se temelje na brojkama iz Eurostata:
Tablica 4.
Uvozi iz ostalih zemalja (obujam i tržišni udio)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja (MT)
501
239
296
378
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (raspon)
Ispod 2 %
Ispod 2 %
Ispod 2 %
Ispod 2 %
(53)
U pogledu obujma i tržišnog udjela uvoz iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja je zanemariv. Uvoz iz SAD-a, druge zemlje na koju se odnose antidampinške mjere u potpunosti je obustavljen tijekom razmatranog razdoblja.
7. Gospodarsko stanje industrije Unije
(76)
Prema članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
7.1. Proizvodnja
(55)
Došlo je do ozbiljnog pada proizvodnje od 2009. nadalje zbog globalne gospodarske krize i zatvaranja jednog proizvodnog postrojenja u lipnju 2009., kad je proizvodnja iz tog pogona u potpunosti obustavljena (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.)
Tablica 5.
Proizvodnja Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma proizvodnje Unije (2007. = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(56)
Tijekom razmatranog razdoblja proizvodni je kapacitet slijedio isti trend kao i proizvodnja. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja na iskorištenost kapaciteta pozitivno su utjecala neka poboljšanja procesa.
(57)
Zbog zatvaranja jednog pogona u Uniji 2009. (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.) podaci prikupljeni za RRIP ograničeni su na kapacitet preostalog postrojenja.
Tablica 6.
Proizvodni kapacitet Unije i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks proizvodnog kapaciteta (2007. = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Indeks iskorištenosti kapaciteta (2007. = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Zalihe
(58)
Ovaj se pokazatelj temelji na podacima koje su dostavili podnositelji zahtjeva zbog razloga objašnjenih u gornjoj uvodnoj izjavi 54. Ispitni je postupak u poslovnim prostorijama trgovačkog društva otkrio sezonske obrasce u potrošnji TCCA-a, prema kojima se dotični se proizvod najviše koristi ljeti. Ovo utječe na promjene u razini zaliha tijekom godine: zalihe dosežu vrhunac tijekom zime i značajno se smanjuju tijekom ljetnog razdoblja. Za godine od 2007. do 2009. brojke predstavljaju razinu zaliha 31. prosinca navedene godine. Međutim, brojke za RRIP prikazuju razine zaliha 30. lipnja 2010., vrijeme u godini s najvećom iskoristivosti zaliha. Stoga ovaj pokazatelj ne omogućuje odgovarajuću usporedbu između RRIP-a i ostatka razmatranog razdoblja te se stoga ne smatra važnim za procjenjivanje štete.
7.4. Obujam prodaje
(59)
Gospodarska je kriza imala negativan utjecaj na obujam prodaje dotičnog proizvoda na tržištu Unije. Povećanje zabilježeno tijekom RRIP-a može se u većoj mjeri pripisati povećanju potrošnje u Uniji zbog oporavka od recesije nakon gospodarske krize.
Tablica 7.
Prodaja
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma (2007. = 100)
100
92
73
91
7.5. Tržišni udio
(60)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije uspjela povratiti svoj tržišni udio koji se značajno smanjio tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 8.
Tržišni udio Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Tržišni udio Unije (raspon)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Zaposlenost i plaće
(61)
Zapošljavanje u ovom sektoru u EU-u se smanjilo tijekom razmatranog razdoblja, posebno nakon zatvaranja jednog od proizvodnih pogona (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.) Zbog toga su troškovi plaća na razini industrije Unije također smanjeni. Tijekom razmatranog razdoblja prosječna plaća po zaposleniku ostala je relativno stabilna.
Tablica 9.
Zaposlenost
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks zaposlenosti (2007. = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Indeks plaća po zaposleniku (2007. = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Produktivnost
(62)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po zaposleniku godišnje, imala je negativan rast tijekom razmatranog razdoblja, sa značajnim smanjenjem od 20 % u 2009. To je rezultat reorganizacije zbog zatvaranja proizvodnih postrojenja, zbog kojeg je proizvodnja privremeno obustavljena na 6 mjeseci 2009. godine, a pogon zatvoren u siječnju 2010. (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.) Tijekom RRIP-a produktivnost se oporavila iako su u prvom polugodištu na nju djelomično utjecala negativna kretanja iz 2009.
Tablica 10.
Produktivnost
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks produktivnosti (2007. = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Prodajne cijene
(63)
Prosječna jedinična cijena TCCA-a u EU-u (kako je prikazano na tablici u nastavku) blago se povećala između 2007. i 2009., a tijekom RRIP-a vratila se na razinu iz 2007. U određenoj mjeri povećanje u razdoblju od 2007. do 2009. povezano je s učinkom ponude proizvoda (vidjeti bilješku 1. na stranici 10.).
Tablica 11.
Prodajna cijena na tržištu Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks prosječne jedinične cijene (2007. = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Profitabilnost
(64)
Profitabilnost na prodaji TCCA-a u EU-u imala je negativan razvoj od 2007. nadalje sa značajnim gubitkom 2009. Ovakvi loši rezultati trebaju se promatrati u odnosu na zatvaranje jednog proizvodnog pogona koji je te godine zatvorio proizvođač iz Unije. Tijekom RRIP-a profitabilnost je postala nešto pozitivnija iako je razina dobiti bila daleko ispod uobičajene razine dobiti (tj. 10 % (8)) koju bi trebalo ostvariti u ovom sektoru djelatnosti. Ovo ukazuje da je industrija Unije još uvijek u lošoj financijskoj situaciji.
Tablica 12.
Profitabilnost
2007.
2008.
2009.
RRIP
Profitabilnost (raspon)
- 10 % do 0 %
- 10 % do 0 %
- 20 % do - 10 %
0 % do 10 %
7.10. Ulaganja i povrat ulaganja
(65)
Tijekom razmatranog razdoblja nije bilo većih kapitalnih izdataka. Indeksirane brojke u tablici predstavljaju ulaganja poduzeta radi poboljšanja produktivnosti i proizvodnog procesa. Indeksi za povrat ulaganja prate isti trend kao i profitabilnost
Tablica 13.
Ulaganja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Indeks neto ulaganja (2007. = 100)
100
158
32
23
Povrat ulaganja (raspon)
- 10 % do 0 %
- 10 % do 0 %
- 20 % do - 10 %
0 % do 10 %
7.11. Novčani tok
(66)
Novčani je tok ostao pozitivan tijekom razmatranog razdoblja, s izuzetkom 2009. godine kad je trebalo pokriti izvanredne troškove restrukturiranja zbog zatvaranja jednog od proizvodnih pogodna (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.). Razvoj novčanog toka prati razvoj profitabilnosti.
Tablica 14.
Novčani tok
2007.
2008.
2009.
RRIP
Novčani tok (raspon)
0 % do 10 %
0 % do 10 %
- 10 % do 0 %
5 % do 15 %
7.12. Visina dampinške marže
(67)
Damping iz NRK-a nastavio se tijekom RRIP-a na značajno većoj razini od trenutačne razine mjera. (57) Dodatno, s obzirom na rezervni kapacitet i cijene uvoza iz NRK-a učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
7.13. Oporavak od prethodnog dampinga
(68)
Antidampinške mjere uvedene su u listopadu 2005. Uzimajući u obzir cjelokupno stanje industrije Unije kao i izvoz iz NRK-a u razdoblju od 2007. do RRIP-a, može se zaključiti da se industrija Unije nije u potpunosti oporavila od tih učinaka unatoč antidampinškim mjerama na snazi.
7.14. Zaključak o šteti
(69)
Nekoliko pokazatelja štete negativno se razvilo tijekom razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir cjelokupno stanje proizvođača Unije koje se pogoršava, smatra se da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
8. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
8.1. Učinak dampinškog uvoza iz NRK-a
(70)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49. uvoz TCCA-a iz NRK-a značajno je porastao između 2007. i RRIP-a, i u pogledu obujma i tržišnog udjela. Utvrđeno je i značajno sniženje cijena (vidjeti uvodnu izjavu 51.). Stalni veliki dotok dampinškog uvoza iz NRK-a pojavio se u kontekstu povećanje potrošnje u Uniji u razmatranom razdoblju, dosežući u RRIP-u razinu koja za 6 % prelazi razinu ostvarenu 2007. unatoč smanjenju između 2007. i 2009. Kao je prikazano, stanje industrije Unije se pogoršava u najvećoj mjeri zbog uvoza iz NRK-a koji je iskoristio povećanje potrošnje.
8.2. Učinak ostalih čimbenika
(71)
Komisija je analizirala postoje li bilo koji drugi poznati čimbenici, osim dampinških uvoza iz NRK-a, koji su mogli utjecati na stalnu štetu koju trpe proizvođači iz Unije.
(72)
Usporedno s dampinškim uvozom iz NRK-a, vjerojatno su i lošiji rezultati industrije Unije na trećim tržištima, gdje je suočena s konkurencijom iz NRK-a, posebno na tržištu SAD-a, imali negativan učinak na proizvodnju Unije. Međutim, većina aktivnosti proizvođača Unije odvija se tržištu Unije, ograničavajući u određenoj mjeri mogući utjecaj smanjenog izvoza.
(73)
Gospodarska je kriza također imala negativan učinak na rezultate industrije Unije, što je dovelo do smanjenja proizvodnje i restrukturiranje jednog od proizvođača iz Unije. Međutim, učinak gospodarske krize vremenski bio je ograničen (dio 2008. godine i 2009.), a stanje gospodarstva industrije Unije nastavilo se pogoršavati tijekom razmatranog razdoblja. Dodatno, razvoj situacije tijekom RRIP-a pokazao je da se industrija Unije djelomično počela oporavljati. Stoga se može zaključiti da utjecaj gospodarske krize nije bio beznačajan u ovom slučaju, iako on nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog izvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
8.3. Zaključak
(74)
Stalni damping uvoza iz NRK-a i gospodarska kriza utjecali su na postupak oporavka i naglasili poteškoće u industriji Unije. Iako su i ostali čimbenici doprinijeli pogoršavanju rezultata industrije Unije, ni jedan od njih nije dostatan da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Na temelju toga se može zaključiti da je dampinški uvoz iz NRK-a izazvao materijalnu štetu industriji Unije.
E. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(75)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe procijenjen je uvoz iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost nastavka štete.
(76)
U odnosu na vjerojatni učinak isteka mjera na snazi na industriju Unije, sljedeći su čimbenici uzeti u obzir u skladu s gore navedenim elementima u smislu vjerojatnosti nastavka dampinga.
2. Obujam uvoza iz NRK-a i cijene
(77)
Uvoz TCCA-a iz NRK-a predstavlja oko 98 % cjelokupnog uvoza u EU i tijekom razmatranog razdoblja nastavlja dobivati tržišni udio dosežući preko 50 % tijekom RRIP-a. Ispitni je postupak otkrio da je taj uvoz ostvaren po dampinškim cijenama sa značajnom dampinškom maržom. Dodatno, cijene uvoza iz NRK-a stalno su ostale ispod cijena industrije Unije tijekom cijelog razdoblja, snižavajući cijene Unije za više od 10 % (ne uzimajući u obzir mjere na snazi).
3. Rezervni kapacitet na tržištu NRK-a
(78)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., analiza dostupnih kapaciteta u NRK-a pokazala je da je tijekom razmatranog razdoblja iskoristivost proizvodnih kapaciteta ostala niska. Procijenjeni prekomjerni proizvodni kapacitet veći je tri puta od tržišta Unije. Istodobno, prema podacima dobivenim iz revizijskog zahtjeva, u NRK-u za dotični proizvod postoji samo ograničeno tržište.
4. Privlačnost tržišta Unije
(79)
U svjetlu povećanja uvoza i dostupnog rezervnog kapaciteta u NRK-u, EU će vjerojatno privlačiti dodatni uvoz iz NRK-a u budućnosti. Činjenicu da je tržište Unije privlačno za izvoznike iz NRK-a potvrđuje razvoj događaja iz 2009. godine kad je došlo do nestašice proizvoda u EU, izazvane restrukturiranjem sektora, koja je djelomično podmirena dodatnim uvozom iz NRK-a.
(80)
Ovo se stanje može dodatno pogoršati činjenicom da su antidampinške mjere na TCCA iz NRK-a na tržištu SAD-a nedavno proširene. Stoga se očekuje da bi istekom antidampinških mjera u EU-u tržište Unije postalo privlačnije.
5. Zaključak o vjerojatnosti nastavljanja štete
(81)
Industrija Unije trpi štetu učinaka dampinškog uvoza iz NRK-a već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.
(82)
Kako je prethodno utvrđeno, ispitni je postupak otkrio da se stanje industrije Unije u kojem joj je nanesena šteta nastavilo tijekom razmatranog razdoblja. Nastavak štete, prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe, sam po sebi dobar je pokazatelj da će se šteta vjerojatno nastaviti u budućnosti što upućuje na to da mjere valja zadržati.
(83)
Uzimajući u obzir dostupan kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije ako se mjere ukinu očekuje se nastavak rastućeg trenda u kojem veliki uvozi iz NRK-a po dampinškim cijenama nastavljaju značajno snižavati cijene proizvođača iz Unije.
(84)
Ako se trenutačne mjere na snazi ne prošire, stanje industrije Unije bi se pogoršalo te bi sama industrija Unije bila ugrožena Stoga se može zaključiti da bi stavljanjem postojećih mjera izvan snage došlo do jasne vjerojatnosti ponavljanja štete za industriju Unije.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(85)
Prema članku 21. osnovne Uredbe, bilo je neophodno ispitati bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(86)
U prethodnom ispitnom postupku smatralo se da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.
(87)
Na ovoj je osnovi ispitano može li se, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja dampinga i štete, jasno zaključiti da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(88)
S obzirom na zaključke o stanju industrije Unije iz gornje uvodne izjave 66. te u skladu s argumentima koji ukazuju na vjerojatnost nastavka štete objašnjenje u uvodnim izjavama od 78. do 81. može se smatrati da bi istek trenutačnih mjera na snazi doveo do daljnjeg pogoršanja gospodarskog stanja industrije TCCA-a u Uniji, koja je pretrpjela štetne učinke dampinškog izvoza iz NRK-a, a čije je stanje pogoršano globalnom gospodarskom krizom.
(89)
Smatra se da bi nastavak mjera donio koristi industriji Unije, koja bi se mogla oporaviti od prethodnih štetnih učinaka dampinga, pogoršanih gospodarskom krizom. U suprotnom bi prekid mjera zaustavio oporavak industrije Unije, značajno narušavajući njezinu održivost, što bi dovelo u pitanje i samo njezino postojanje te na taj način smanjilo ponudu i konkurentnost na tržištu.
3. Interes uvoznika i korisnika
(90)
Obaviješteni su svi poznati korisnici, uvoznici, prerađivači i čimbenici u proizvodnom lancu industrije TCCA-a.
(91)
Javila su se samo dva korisnika i oba su izrazila svoju potporu za nastavak mjera na snazi. Oba su tvrdila da nastavak mjera ne bi imao negativan učinak na konkurenciju na tržištu Unije, već da bi, upravno suprotno, osigurao veći raspon dobavljača u toj industriji korisnika koji bi se natjecali po tržišnim cijenama. Budući da se u ovom slučaju druge stranke nisu javile, nema dokaza da bi održavanje antidampinškim mjera u trenutačnom slučaju imalo značajan učinak na uvoznike i korisnike u Uniji.
4. Zaključak o interesu Unije
(92)
Može se očekivati da bi nastavak mjera pomogao industriji Unije, s posljedičnim korisnim učincima na uvjete konkurentnosti na tržištu Unije i na konsolidaciju sektora nakon gospodarske krize i restrukturiranja. Dodatno se može očekivati da će nastavak mjera donijeti koristi korisnicima i uvoznicima održavajući širi raspon dobavljača na tržištu Unije.
(93)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv nastavka trenutačnih antidampinških mjera.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(94)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(95)
Iz gore navedenoga slijedi da, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz TCCA-a iz NRK-a, treba zadržati,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz trikloroizocijanurne kiseline i njezinih pripravaka (TCCA) koja se još naziva i „simklozen” prema međunarodnom nezaštićenom nazivu (INN), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex29336980 i ex38089420 (oznake TARIC 2 933 698 070 i 3 808 942 020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja carina, za proizvode koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Stopa antidampinške pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Sva ostala trgovačka društva
42,6 %
A999
3. Primjena stopa individualne pristojbe navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2011.