РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 478/2010 НА КОМИСИЯТА
от 1 юни 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване
(1)
На 8 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за започване“), Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република („КНР“), Република Корея („Корея“) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Процедурата стартира в отговор на подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-долу „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на прежди с висока здравина от полиестери, които съставляват основен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на прежди с висока здравина от полиестери в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае откриването на разследване.
1.2. Засегнати от процедурата страни
(3)
Комисията официално извести за започването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, потребителите, другите страни, за които е известно, че са засегнати от нея, както и представители на КНР, Корея и Тайван. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок.
(4)
Жалбоподателят, други производители от Съюза, производители износители от КНР, Корея и Тайван, вносители и потребители представиха становищата си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, пожелали това и доказали, че са налице особени основания те да бъдат изслушани.
(5)
Поради видимо високия брой производители износители от КНР и Корея и вносители на разглеждания продукт, в известието за откриване на процедурата се предвиждаше да се използва представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и, ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни ѝ производители износители от КНР и Корея и вносители в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображения 22-27 по-долу, единадесет производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Що се отнася до Корея, четирима производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка.
(7)
Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители износители, Комисията подбра представителна извадка от трима производители износители от КНР или групи свързани дружества с най-голям обем на износ за Съюза. Проведени бяха консултации с всички производители износители, както и с тяхното сдружение и с властите на КНР, като всички изразиха съгласието си с подбора на извадката.
(8)
В случая с Корея само четирима производители износители предоставиха исканата информация във връзка с изготвянето на представителната извадка. Предвид ниския брой производители износители, заявили своето желание да сътрудничат, бе решено, че не е необходимо използването на представителна извадка.
(9)
За да даде възможност на производителите износители от КНР да представят заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), или за индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати формуляри за заявления на включените в извадката производители износители от КНР и на производителите износители, поискали такива формуляри с намерението да кандидатстват за индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(10)
Комисията оповести официално заключенията от процедурата по предоставяне на ТДПИ пред засегнатите производители износители от КНР, властите на КНР и жалбоподателите. Предоставена им бе също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице особени основания да бъдат изслушани.
(11)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. Преценено бе обаче, че индивидуалното разследване на засегнатите производители износители би довело до допълнителните посещения на място и специфичен анализ и поради тази причина би било неоправдано обременително и би попречило на своевременното приключване на разследването. Поради това беше направено временно заключение, че искането за индивидуално разследване на споменатите производители износители не може да бъде удовлетворено.
(12)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за започване срок, а именно четирима производители в Съюза, десет вносители и 68 потребители.
(13)
Получени бяха отговори от производителите в Съюза, подали жалбата, и от още един производител в Съюза, който оказа съдействие на настоящото разследване, двама несвързани вносители и 33 потребители.
(14)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Brilen SA, Barbastro, Испания,
-
Performance Fibers, Bascharage, Люксембург и свързаните с него дружества Performance Fibers Longlaville, Longwy, Франция; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Германия; Performance Fibers, Bobingen, Германия; Performance Fibers, Guben, Германия,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Германия,
-
Sioen, Mouscron, Белгия.
Вносители в Съюза:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Германия.
Потребители в Съюза:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Румъния,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Германия,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Франция,
-
Mitas AS, Prague, Чешка република.
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Производители износители от Корея:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Производители износители от Тайван:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Свързани вносители в Съюза:
-
Hyosung Luxembourg SA, Люксембург.
Производители в държавата аналог:
-
Performance Fibers, Inc. и Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, САЩ.
1.3. Разследван период
(15)
Разследването за дъмпинг и вреда обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт са прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-долу „разглежданият продукт“ или „ПВЗ“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(17)
Разглежданият продукт се отличава с нестандартни свойства и се използва за различни приложения, като например подсилване на гуми, широка гама от изделия, конвейерни ленти, въжета, предпазни колани, платна и геосинтетични продукти.
(18)
В хода на разследването някои страни заявиха, че преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. влакна с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“) - следва да се изключат от обхвата на разследването. Те твърдяха, че HMLS притежават различни характеристики и приложения в сравнение с други ПВЗ.
(19)
Разследването обаче показа, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с други ПВЗ (например, еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи базисни физични и химични характеристики. Поради това те се разглеждат като един и същ продукт.
2.2. Сходен продукт
(20)
По отношение на продукта, изнасян от КНР, Корея и Тайван за Съюза, и продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Корея и Тайван, а също и в КНР от китайския производител износител, комуто е предоставено ТДПИ, както и по отношение на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, бе установено, че притежават едни и същи базисни физични и технически характеристики, а също и еднакви употреби. Поради това те условно се считат за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на вносители
(21)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители, в известието за започване беше предвидено да се подбере представителна извадка за вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. След проучване на представената информация обаче и предвид малкия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че не е необходимо да бъде изготвена такава представителна извадка.
3.2. Представителна извадка на производители износители от КНР
(22)
С оглед на големия брой производители износители от КНР, в известието за започване на процедура за определяне на дъмпинга беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент.
(23)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако това е така - да подбере такава, от всички производители износители от КНР беше поискано да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за износа и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за имената и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбата на разглеждания продукт.
(24)
С оглед подбора на представителната извадка бяха направени консултации и с властите на КНР и с организацията на производителите, а именно Китайската търговска камера за внос и износ на текстилни изделия.
3.2.1. Предварителен подбор на оказващи съдействие производители износители
(25)
Общо единадесет производители износители, включително групи от свързани дружества в КНР, се отзоваха и предоставиха изисканата информация в рамките на срока, определен в известието за започване. Всички те докладваха за внос на разглеждания продукт в Съюза по време на РП и изразиха желание да участват в представителната извадка. В резултат, тези единадесет производители износители бяха разглеждани като съдействащи на настоящото разследване („оказващи съдействие производители износители“).
(26)
Производителите износители, които не заявиха своя интерес в рамките на гореупоменатия срок или не представиха изисканата информация навреме, бяха счетени за неоказали съдействие на разследването. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, докладван от посочените в съображение 25 дружества, сочи, че съдействието от страна на китайските производители износители е било на много високо ниво, както е посочено в съображение 73 по-долу.
3.2.2. Подбор на представителната извадка на оказващи съдействие производители износители от КНР
(27)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на ПВЗ за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три дружества или групи от свързани дружества, представляващи повече от 65 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и бе получено съгласието на всички засегнати производители износители, а също и на тяхната асоциация и властите в КНР, във връзка с подбора на извадката.
3.3. Индивидуално разследване
(28)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(29)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за дъмпинг по отношение на засегнатите държави, са изброени в съображение 14 по-горе. С оглед на предвидените да бъдат извършени поредица от посещения за проверка в тези дружества, която в случая с КНР включваше проверка на заявленията за предоставяне на статут за ТДПИ и на отговорите на антидъмпинговия въпросник, беше преценено, че индивидуалните разследвания биха обременили прекомерно разследването и биха попречили на своевременното му приключване.
(30)
Поради това бе направено временно заключение, че двете искания за индивидуално разследване не могат да бъдат удовлетворени.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Обща методология
(31)
Изложената по-долу обща методология бе приложена спрямо всички производители износители от Корея, Тайван, производителя износител от КНР, ползващ се с ТДПИ и, като бе взето под внимание понятието държава аналог, също и спрямо другите двама включени в извадката производители износители от КНР, които не се ползват с ТДПИ. Поради това представените констатации относно дъмпинга по отношение на всяка от държавите, засегнати от настоящото разследване, описват само онова, което е специфично за всяка държава износител.
4.1.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки отделен производител износител, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на или по-голям от 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове продукти, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби, които са идентични или пряко сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид продукт, продаван от засегнатите производители износители на вътрешния пазар, за който беше констатирано, че е пряко сравним с вида, продаван за износ за Съюза, се определяше дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от отделните дружества, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне за всеки вид продукт на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид продукт, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид продукт поотделно бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар от въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид продукт представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид продукт или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби от въпросния вид.
(38)
Когато всички видове от продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(39)
По отношение на продажбите на видове продукти, осъществявани не при обичайни търговски условия, а също и по отношение на видовете продукти, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от засегнатите оказали съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, в рамките на обичайната търговска дейност, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, обявените производствени разходи и ТОА разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалната стойност.
4.1.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
В случаите, в които продажбите са били извършвани с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независими клиенти. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, в т.ч. мита и такси, а също и приемлив марж, съответстващ на ТОА разходите и на печалбата. Използвани бяха собствените ТОА разходи на свързания вносител и бе определен приемлив марж на печалбата въз основа на този, който според данните от разследването е бил достигнат от независимия вносител на разглеждания продукт.
4.1.3. Сравнение
(43)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(44)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти.
4.1.4. Дъмпингов марж
(45)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за всеки оказал съдействие производител износител на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
4.2. КНР
4.2.1. Оценка на заявлението за ТДПИ
(46)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от КНР, нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производители износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(47)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу, единствено с цел улеснение на справките:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
фирмите разполагат с един-единствен пакет от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за фалита и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарен курс.
(48)
Всички включени в представителната извадка дружества поискаха ТДПИ и попълниха формуляра за заявление ТДПИ в указания срок. Комисията анализира и провери информацията, предоставена във формулярите за заявление и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на въпросните дружества.
(49)
В резултат на проверката бе установено, че двама включени в извадката производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(50)
По-специално един включен в извадката производител износител не отговаряше на изискванията на критерии 1-3. На първо място, той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, като например ограничението за продаване на определен обем от разглеждания продукт на вътрешния пазар. На второ място, той не доказа, че счетоводната му документация е била подложена на одит в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Разследването очерта определен брой несъответствия и недостатъци в счетоводството на заявителя и извади наяве някои нарушения на принципите на МСС. И на последно място, установени бяха деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(51)
Другият включен в извадката производител износител не можа да докаже, че отговаря на критерии 1 и 3. Той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, сходни с посочените в съображение 50 по-горе, и че, въпреки съществуването на сертифициране от страна на държавата, не е била внесена част от неговия капитал. Бяха установени и деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(52)
Един включен в извадката производител износител доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и можа да се сдобие със статут, позволяващ ТДПИ.
4.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(53)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, по целесъобразност се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да се ползват с индивидуално третиране.
(54)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу единствено с цел улеснение на справките:
1.
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно;
3.
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, или са малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(55)
Включените в извадката производители износители, които не отговаряха на критериите за ТДПИ, бяха подали и заявление за ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(56)
Въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните двама включени в извадката производители износители от КНР отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да се определи въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(58)
В известието за започване на процедурата Съединените американски щати (САЩ) бяха предложени като подходяща държава аналог с оглед определяне на нормалната стойност за КНР. Комисията покани всички заинтересовани страни да изразят мнение по това предложение.
(59)
Голям брой страни възразиха срещу това предложение и предложиха да бъдат използвани за тази цел Тайван или Корея, тъй като считаха, че тези държави са по-подходящи. Съответните доводи, изтъкнати в подкрепа на това предложение, бяха, както следва:
а)
производственият процес и разходи в САЩ съществено се различават от тези в КНР, тъй като използваният в САЩ машинен парк е физически и морално остарял, докато оборудването, използвано от по-голямата част от китайските производители, е модерно и се основава на най-новите технологии. Повечето китайски, тайвански и корейски производители износители използват новата едностъпкова технология на производство, която ги прави по-ефективни в сравнение с техните колеги от САЩ;
б)
обстоятелството, че по отношение на тайванските и корейските износители се твърди, че са прилагали дъмпинг, не е от значение при избора на подходяща държава аналог;
в)
жалбоподателите имат свързани дружества в САЩ и не би било целесъобразно нормалната стойност да бъде изчислена въз основа на информацията, предоставена от тези свързани дружества;
г)
условията на конкуренция в САЩ се различават от преобладаващите в КНР. Пазарът в САЩ на практика е монополизиран от един производител, докато Тайван и Корея имат по-голям брой местни производители, какъвто е случаят и в КНР.
(60)
Комисията проучи горните коментари и прецени, че те като цяло са меродавни при избора на държава аналог. След това тя проучи въпроса дали Тайван или Корея са подходящи, за да бъдат евентуално избрани за трета държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност за КНР.
(61)
Разследването показа по-специално, че Тайван е с по-голяма степен на сравнимост на крайните продукти с КНР. Отбелязано бе, че производителите износители от Тайван имат свое присъствие и в КНР чрез свързани производители и че по същество те развиват дейност и в двете държави при сходни условия.
(62)
На тази основа бе счетено за по-подходящо да се използва Тайван като държава аналог при определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(63)
След избора на Тайван за държава аналог нормалната стойност бе изчислена въз основа на данните, проверени в помещенията на тайванските производители износители, оказали пълно съдействие на разследването. Нормалната стойност се основаваше на цената, платена или подлежаща на плащане при осъществени продажби на вътрешния пазар в Тайван за сравними видове от продукта, ако бъде преценено, че същите са били извършени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Такъв беше случаят при някои от изнесените видове от продукта.
4.2.4. Нормална стойност
4.2.4.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(64)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на включения в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ, са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период цени от независими клиенти на вътрешния пазар в КНР, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(65)
По отношение на продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайните търговски условия, а също и по отношение на видовете от продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана, както е посочено в съображение 40 по-горе.
4.2.4.2. Включени в извадката производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(66)
Както се посочва в съображения 57-63 по-горе, нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде определена въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, в конкретния случай - Тайван.
(67)
По отношение на другите видове от изнесения продукт, които не са били продадени при обичайни търговски условия в Тайван или не са били продадени в представителни количества от тайванските производители на техния вътрешен пазар, се наложи да бъде конструирана нормалната стойност. Нормалната стойност бе конструирана според посоченото в съображение 40 по-горе.
4.2.5. Експортна цена
(68)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, бяха направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.2.6. Сравнение
(69)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисиони, отстъпките, рабатите и непрякото облагане.
4.2.7. Дъмпингови маржове
4.2.7.1. За включените в извадката производители износители
(70)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(71)
На тази основа временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. За другите оказали съдействие производители износители
(72)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе установен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не бе взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж. На това основание дъмпинговият марж, изчислен за оказващите съдействие дружества, които не са включени в представителната извадка, бе временно определен на 8,9 %.
(73)
По отношение на всички други износители от КНР Комисията първо определи нивото на съдействие. Направена бе съпоставка между общите количества на износа на всички оказващи съдействие производители износители, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадката, и общото количество на внесените продукти от КНР според статистиката на Евростат за вноса. Установеният процент на сътрудничество бе 100 %. На тази основа нивото на сътрудничество бе оценено като високо и съответно бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказващите съдействие производители износители да се установи на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за включените в извадката производители износители.
(74)
На тази основа нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 9,3 %.
4.3. Корея
4.3.1. Нормална стойност
(75)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на продадените за износ в Съюза видове от продукта и от четирите разследвани дружества са били осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Корея цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(76)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И четирите разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. Нормалната стойност бе конструирана по начина, указан в съображение 40 по-горе.
4.3.2. Експортна цена
(77)
Част от продажбите за износ на един производител износител са били направени непосредствено на свързан вносител в Съюза. Поради това експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които продуктите са били препродадени за първи път на независим купувач и в съответствие с описаната в съображение 42 по-горе методология.
(78)
Останалият износ на разглеждания продукт от споменатия производител износител и всички продажби за износ на другите трима производители износители са били извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. За тези продажби експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.3.3. Сравнение
(79)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(80)
И четирите разследвани дружества поискаха корекция във връзка с възстановяването на митото в съответствие с член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент с аргумента, че вносните такси според тях са били дължими за сходния продукт, предназначен за потребление в държавата износител, но са били възстановени или не са били платени, когато продуктът е бил продаван за износ за Съюза.
(81)
Това искане бе счетено за неоснователно, тъй като и четирите дружества не бяха в състояние да докажат, че възстановените на дружествата вносни такси са били свързани с износа на разглеждания продукт за Съюза.
4.3.4. Дъмпингови маржове
(82)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(83)
На тази основа бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Общността, преди облагане с мито, на всички засегнати производители износители от Корея, са под прага de minimis от 2 % по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(84)
Следва да се отбележи, че четиримата корейски производители износители представляват целият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По тази причина временно бе направено заключението, че приемането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Корея не е обосновано.
(85)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Корея ще трябва да бъде прекратена.
4.4. Тайван
4.4.1. Нормална стойност
(86)
За по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на видовете от продукта, продадени за износ за Съюза от двете разследвани дружества, бе установено, че са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Тайван цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(87)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не в обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И двете разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. В тези случаи нормалната стойност бе конструирана в съответствие със съображение 40 по-горе.
4.4.2. Експортна цена
(88)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от двамата оказващи съдействие производители износители на пазара на Съюза, бяха извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.4.3. Сравнение
(89)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити, комисионите, отстъпките и рабатите.
4.4.4. Дъмпингови маржове
(90)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(91)
На тази основа дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Съюза, преди облагането с мито, бяха следните:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis.
(92)
По отношение на вноса с произход от Тайван следва да се отбележи, че двамата оказващи съдействие производители износители представляваха всичкият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По отношение на Тайван бе установен дъмпингов марж в национален мащаб. Установено бе, че този дъмпингов марж в национален мащаб е под прага de minimis от 2 %, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. На тази основа временно бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Тайван не е обосновано.
(93)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Тайван ще трябва да бъде прекратена.
5. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
5.1. Продукция на Съюза
(94)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди и след започването на разследването, беше използвана за установяване на общата продукция на Съюза.
(95)
Въз основа на тази информация общата продукция на Съюза бе оценена на около 121 000 t по време на РП. Това количество включва продукцията на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес в рамките на процедурата, и продукцията по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата („неутрални производители“). При липсата на друга информация, при определянето на общата продукция и потребление на Съюза бяха използвани посочените в жалбата данни, отнасящи се до неутралните производители. Неутралните производители съставляваха около 22 % от общата продукция на Съюза по време на РП. Нито един известен производител в Съюза не остана неутрален, нито възрази срещу започването на разследването.
(96)
Обемът на произведената продукция от производителите на Съюза, които подкрепиха жалбата, възлизаше на 94 000 t през РП, което представлява около 78 % от разчетните данни за общата продукция на Съюза.
5.2. Дефиниране на промишлеността на Съюза
(97)
Както бе споменато в съображение 96 по-горе, разследването показа, че производителите в Съюза, които подкрепиха жалбата и изразиха съгласие да окажат съдействие при разследването, представляват около 78 % от общата продукция на Съюза през РП. Поради това се счита, че тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление на Съюза
(98)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, в т.ч. разчетните данни за продажбите на неутралните производители.
(99)
Както бе споменато в съображение 95 по-горе, при липсата на всякаква друга информация за продукцията и продажбите на ПВЗ на неутралните производители по време на разглеждания период, в замяна бяха използвани съдържащите се в жалбата данни, касаещи тези производители.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(100)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % по време на разглеждания период. Установено бе, че потреблението първо е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 22 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП бе вследствие по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
6.2. Внос в Съюза от засегнатите държави
6.2.1. Кумулативна оценка на ефекта от вноса от засегнатите държави
(101)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПВЗ с произход от КНР, Корея и Тайван следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(102)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както бе споменато по-горе, временно бе направено заключението, че нито тайванският, нито корейският внос са били осъществявани на дъмпингови цени по време на РП.
(103)
Поради това временно бе направено заключението, че въздействието на вноса от Корея и Тайван не следва да се кумулира с дъмпинговия внос от КНР.
6.2.2. Дъмпингов внос от КНР
(104)
Трябва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител от КНР не се установи да извършва дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза. Съответно неговият износ следва да бъде изключен от анализа, отнасящ се до развитието на дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза.
(105)
Но с цел избягване на възможността за разкриване на чувствителна бизнес информация, отнасяща се до този производител, беше преценено, че е уместно, по съображения за поверителност, от представените по-долу публично достъпни данни, като данните на Евростат, да не се изключат данните на износителя, за който не е установено да извършва дъмпинг на пазара на Съюза.
(106)
Поради това първата таблица по-долу съдържа данни за целия внос на ПВЗ с произход от КНР, докато втората таблица съдържа индексирани данни за дъмпинговия внос на пазара на Съюза през разглеждания период.
Таблица 2a
Общ обем на вноса от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Индекс
100
147
261
317
301
Пазарен дял
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Индекс
100
139
217
291
323
Цени (EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Индекс
100
87
81
84
83
Източник: Евростат.
(107)
Общият обем на вноса от КНР през разглеждания период рязко се утрои, докато в същото време средните цени на вноса отбелязаха спад от 17 %. В резултат на това пазарният му дял значително нарасна от 7,3 % през 2005 г. на 23,6 % през РП. Разследването показа, че дори в интервала между 2007 г. и РП, когато потреблението е намаляло с 22 %, обемът на вноса от КНР е нараснал с 15 %, което е довело до увеличение от 7,7 процентни пункта на неговия пазарен дял.
6.2.2.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
Таблица 2б
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
Индекс
100
240
582
728
714
Пазарен дял
Индекс
100
227
485
667
768
Цени (EUR/t)
Индекс
100
67
61
63
61
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(108)
Обемът на дъмпинговия внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, което е довело до повече от седемкратно увеличение на пазарния му дял. Освен това разследването показа, че въпреки спада в потреблението в интервала между 2007 г. и РП, пазарният дял на дъмпинговия внос е отбелязал значителен ръст по време на РП.
(109)
Средните цени на дъмпинговия внос от КНР са отбелязали спад с 39 % през разглеждания период, подбивайки цените на промишлеността на Съюза по време на РП, както е пояснено по-долу в съображение 112.
6.2.2.2. Подбиване на цените
(110)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите митни сборове и разходите, последващи вноса.
(111)
Съдействието от страна на китайските износители бе на високо ниво и обхвана 69 % от общия обем на износа от КНР за Съюза по време на РП. Предвид обстоятелството, че за един китайски производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза, неговият внос не бе взет под внимание за целите на анализа на подбиването на цените.
(112)
Сравнението показа, че по време на РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР, продаден в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с 24,2 %.
6.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.3.1. Предварителни бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до края на РП.
6.3.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 3
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство (в тонове)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Индекс
100
100
99
86
64
Капацитет (в тонове)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Индекс
100
100
100
97
90
Използване на капацитета
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Индекс
100
100
100
88
72
Източник: Отговори на въпросника.
(114)
Както е показано на горната таблица, производственият обем, реализиран от промишлеността на Съюза, е отбелязал спад с 36 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че въпреки отбелязания ръст от 20 % в потреблението на Съюза в периода 2005-2007 г., производството на промишлеността на Съюза е останало стабилно през посочения период, докато в интервала между 2007 г. и РП то е спаднало значително, успоредно със спада в потреблението на Съюза.
(115)
Промишлеността на Съюза е свила производствения си капацитет до около 144 000 тона по време на РП. Независимо от това, предвид стагнацията в продажбите и намаляващите производствени обеми, използването на наличния капацитет е намаляло от 91 % през 2005 г. на 65 % през РП. Най-голям спад е бил отбелязан в интервала между 2007 г. и РП.
6.3.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до продадения обем на първия независим клиент на пазара на Съюза.
Таблица 4
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Индекс
100
101
104
88
71
Пазарен дял
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Индекс
100
95
87
81
77
Източник: Отговори на въпросника.
(117)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза се е увеличил само с 4 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Нещо повече, през остатъка от разглеждания период, докато потреблението на Съюза е спаднало с 22 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал още повече, а именно с 31 %. Съответно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е отбелязал продължителен и значителен спад, а загубата на пазарен дял е възлязла на 11,9 процентни пункта през разглеждания период.
6.3.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(118)
Средните продажни цени франко завода на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали с 9 % през разглеждания период. Най-голям спад е бил регистриран в интервала между 2007 г. и РП, което съвпада с внезапния ръст на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР. Като последица от това, въпреки ръста на цените на суровините, промишлеността на Съюза се е наложило да намали своите продажни цени, по-специално по време на РП.
Таблица 5
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена (EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Индекс
100
100
99
97
91
Източник: Отговори на въпросника.
(119)
В действителност бе установено, че средните производствени разходи на промишлеността на Съюза са нараснали с 6 % между 2005 г. и РП главно поради увеличение на цената на РЕТ мленките, които са основната суровина, използвана при производството на ПВЗ. Средната цена на PET мленките се е увеличила с 12 % в периода 2005-2008 г., след което е намаляла до ниво, равняващо се на преобладавалото през 2005 г. По време на същия период обаче промишлеността на Съюза е била принудена да задържи продажните си цени на ниски нива, за да бъде конкурентоспособна на дъмпинговия внос на ниски цени. Съответно продажните цени на промишлеността на Съюза са били значително под техните производствени разходи по време на РП.
6.3.5. Складови наличности
(120)
Складовите наличности са съставлявали около 15 % от производствения обем през РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е намалила с 9 % нивото на складовите си наличности, особено в интервала между 2007 г. и РП. Това намаление на складовите наличности обаче следва да се разглежда в светлината на по-ниското ниво на стопанска активност след свиването на промишлеността на Съюза.
Таблица 6
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Складови наличности (в тонове)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Индекс
100
112
116
112
91
Източник: Отговори на въпросника.
6.3.6. Заетост, заплати и производителност
Таблица 7
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Индекс на заетостта - пълно работно време (ПРВ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Индекс
100
99
96
87
77
Разходи за труд (EUR/при пълно работно време)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Индекс
100
102
102
118
106
Производителност (тона) при пълно работно време)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Индекс
100
101
102
99
84
Източник: Отговори на въпросника.
(121)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза, числеността на работниците бе съществено намалена с 23 % през разглеждания период. Намалението на производителността следва да се разглежда в светлината на общото свиване на стопанската дейност, при което намалението на числеността на работниците следва спада в производството едва с известно забавяне. Що се отнася до разходите за труд, те се увеличават слабо с 6 % през разглеждания период.
6.3.7. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Таблица 8
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Индекс
100
-22
-37
- 378
- 438
Паричен поток в хиляди евро
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Индекс
100
-9
5
- 120
- 141
Инвестиции в хиляди евро
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Индекс
100
49
123
19
11
Възвръщаемост на инвестициите
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Индекс
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Източник: Отговори на въпросника.
(122)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала рязко намаление от печалба в размер на 3 % през 2005 до загуба в размер на 13,3 % през РП. Въпреки обстоятелството, че потреблението на Съюза е отбелязало възходяща тенденция в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това благоприятно развитие поради дъмпинговия внос на ниски цени от страна на КНР.
(123)
Динамиката на паричния поток, отразяващ способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, в голяма степен съответства на динамиката на рентабилността. Вследствие на това паричният поток бележи съществено намаление през разглеждания период. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, където се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съгласие с неблагоприятните резултати, постигнати от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(124)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е станала ограничена, тъй като паричният поток значително се е влошил през разглеждания период. Като последица от това инвестициите са отбелязали спад с 89 % през разглеждания период.
6.3.8. Ръст
(125)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на пазара на Съюза само с 4 %, като по този начин не му е дала възможност да се възползва от разширяването на потреблението в Съюза. Когато разглеждаме развитието през разглеждания период, спадът от 29 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ярко изразен в сравнение с наблюдаваното намаление от 7 % в потреблението на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял съществено с 12 процентни пункта през същия период.
6.3.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(126)
Дъмпинговите маржове за КНР, определени по-горе в раздела за дъмпинга, надвишават нивата de minimis. Предвид обема и цените на дъмпинговия внос, влиянието на действителните дъмпингови маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
6.4. Заключение относно вредата
(127)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 36 %), използването на капацитета (- 28 %), обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на Съюза (- 29 %), пазарният дял (- 12 процентни пункта) и производителността (- 16 %), са се влошили през разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток (- 241 %), и рентабилността (- 16,3 процентни пункта). Това означава, че е била подронена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(128)
Установено бе, че основните загуби са настъпили в интервала между 2008 г. и РП, когато, въпреки същественото понижение на потреблението на Съюза, дъмпинговият внос от КНР се е задържал в големи обеми на пазара на Съюза, подбивайки цените на промишлеността на Съюза с над 24 % през РП.
(129)
Разследването показа и че производствените разходи на промишлеността на Съюза са достигнали най-високото си ниво през 2008 г., основно поради рязкото увеличение на цените на основната суровина. По време на РП промишлеността на Съюза е успяла да задържи на същото ниво и да контролира производствените си разходи благодарение на усилията за рационализирането им и на намалението на цените на PET, което бе наблюдавано основно през втората половина на РП. При все това, предвид същественото подбиване на цените, практикувано от китайските износители по време на РП, промишлеността на Съюза не бе в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би покрило нейните разходи. Това доведе до значително влошаване на финансовото ѝ състояние по време на РП.
(130)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въведение
(131)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде класифицирана като съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че възможната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
7.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(132)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, с което се е увеличил неговият пазарен дял на пазара на Съюза повече от седемкратно между 2005 г. и РП. Установено бе също така, че в интервала между 2008 г. и РП, докато потреблението на Съюза е намаляло с около 15 %, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е задържал на високо ниво и дори е увеличил пазарния си дял с 15 %.
(133)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 %, с почти 12 процентни пункта. В интервала между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия китайски внос се е увеличил, въпреки намаляването на търсенето на пазара на Съюза.
(134)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, те са намалели с 39 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това промишлеността на Съюза е била в невъзможност да увеличи цените си, за да компенсира увеличението в цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както бе пояснено по-горе в съображение 122, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(135)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло, упражнявайки натиск върху цените.
(136)
Поради това се счита, че продължителният натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровина, особено през 2008 г., когато цените на РЕТ са достигнали най-високото си ниво. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(137)
Поради гореизложеното временно бе направено заключението, че увеличението на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
7.3. Въздействие на други фактори
7.3.1. Динамика на търсенето на пазара на Съюза
(138)
Както бе споменато в съображение 100 по-горе, потреблението на ПВЗ в Съюза първоначално нарасна в периода 2005-2007 г., след което намаля през 2008 г. и РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. Въпреки че не може да се изключи, че това неблагоприятно развитие на потреблението на Съюза в интервала между 2008 г. и РП може да е оказало неблагоприятно влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза, трябва да се отбележи, че китайските износители са успели в същото време да увеличат пазарния си дял. Ето защо се счита, че влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза не може да се обясни с намалялото търсене, а главно е причинено от увеличаването на дъмпинговия внос от КНР и подбиването на цените, практикувано от китайските износители.
7.3.2. Цени на суровините
(139)
Цените на суровината, главно мленки от РЕТ, са нараснали значително в периода 2005-2008 г., след което са намалели през втората половина на РП и са достигнали ниво, равно на това за 2005 г. до края на РП.
(140)
Разследването потвърди, че производствените разходи на промишлеността на Съюза за производството на ПВЗ са следвали същата тенденция като динамиката на цените на суровините и като цяло са нараснали с 6 % през разглеждания период. На пазар, управляван от истински търговски условия обаче, а именно на който отсъства вредоносен дъмпинг, може да се очаква цените редовно да се адаптират, за да отразяват състоянието на различните елементи от производствените разходи. В този случай това не се е случило. В действителност, промишлеността на Съюза е била принудена да поддържа своите продажни цени ниски, за да се конкурира с ниските цени на дъмпинговия внос от КНР, което е довело до значителен спад в рентабилността ѝ. При това положение временно бе направено заключението, че подбиването на цените, практикувано от китайските износители, е упражнило натиск върху цените на пазара на Съюза и е попречило на промишлеността на Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си.
7.3.3. Продукция за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(141)
Разследването показа, че само един производител в Съюза, който е оказал съдействие на разследването, е бил вертикално интегриран и че продукцията за собствено потребление е била използвана за по-нататъшна преработка в продукти с добавена стойност във вторичните отрасли. Разследването не открои никакви производствени проблеми, свързани с тези продукти надолу по веригата. В действителност, използването за собствено потребление е останало стабилно през разглеждания период и е представлявало около 7 % от обема на производството.
(142)
Въз основа на това бе счетено, че продукцията за собствено потребление на промишлеността на Съюза не е способствала за влошаването на финансовото ѝ състояние, особено през РП.
7.3.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(143)
Макар че анализът на вредата и на причинно-следствената връзка се съсредоточи върху положението на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, проучени бяха и резултатите ѝ по отношение на износа като потенциален допълнителен фактор, който може да обясни установената вреда. Анализът показа, че продажбите за износ за несвързани страни, реализирани от промишлеността на Съюза, са останали на сравнително скромни нива (около 3 %) през разглеждания период. Спадът в обема на продажбите за износ от около 18 000 t през 2005 г. на близо 7 000 t по време на РП може да се обясни с намаляването на продукцията през същия период. Експортната цена обаче е била по-висока от цената, предлагана от промишлеността на Съюза на клиентите ѝ на пазара на Съюза. Затова бе счетено, че спадът в обема на износа не може да обясни степента на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и, в частност, сериозното снижаване на рентабилността по време на РП.
7.3.5. Внос от други трети държави
(144)
Тенденциите по отношение на обемите и цените на вноса от други трети държави в интервала между 2005 г. и РП са били, както следва:
Таблица 9
Други трети държави
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Индекс
100
101
97
72
55
Пазарен дял
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Индекс
100
96
81
66
59
Цена (EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Индекс
100
102
98
99
98
Източник: Евростат.
(145)
Основните други трети държави, изнасящи ПВЗ за Съюза, са Швейцария, Беларус, Япония и Тайланд. Както е показано в таблицата по-горе, общият обем на вноса от тези държави е бил по-скоро нисък по отношение на потреблението на Съюза и е намалял с 45 % през разглеждания период. Средните цени на вноса са останали стабилни и относително високи по време на РП.
(146)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
7.3.6. Внос от Корея и Тайван
(147)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както е споменато по-горе, временно бе преценено, че и тайванският, и корейският внос не са били правени на дъмпингови цени по време на РП. Съответните данни за този внос са приведени в таблици 10 и 11 по-долу:
Таблица 10
Общо внос от Корея
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Индекс
100
118
157
142
140
Пазарен дял
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Индекс
100
112
131
130
151
Цени (EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Индекс
100
93
91
91
85
Източник: Евростат.
(148)
Както може да се види от таблицата по-горе, обемът на вноса от Корея като цяло е следвал сходна тенденция с тази на потреблението през разглеждания период. Обемът на вноса се е увеличил от 17 542 тона през 2005 г. на 24 580 тона през РП. Това е довело до увеличаване на пазарния му дял от 7,9 % през 2005 г. на 11,9 % през РП. Заслужава да се отбележи обаче, че обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(149)
Също заслужава да се отбележи, че, докато средните цени на вноса от Корея са намалели с 15 % през разглеждания период, те са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през същия период.
Таблица 11
Общо внос от Тайван
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Индекс
100
106
140
150
111
Пазарен дял
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Индекс
100
100
117
138
119
Цени (EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Индекс
100
88
82
85
86
Източник: Евростат.
(150)
Що се отнася до вноса от Тайван, той се е увеличил от 7 343 t през 2005 г. на 8 163 t през РП, т.е. с 11 %. В същото време пазарният му дял леко се е увеличил от 3,3 % през 2005 г. на 4 % през РП. Подобно на вноса от Корея тайванският обем на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(151)
Средните цени на вноса от Тайван са спаднали с 14 % през разглеждания период, но са останали значително по-високи от цените на вноса от КНР през същия период.
(152)
Въз основа на гореизложеното не може да се изключи вероятността вносът от Корея и Тайван да е допринесъл до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на ЕС. Въпреки това обемът на вноса и цените по време на РП не изглежда да са на такова ниво, че да нарушат установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на ЕС.
7.3.7. Други производители в Съюза
(153)
Анализът на данните относно пазара на Съюза показва, че всички останали производители в Съюза не са спечелили пазарен дял през разглеждания период. Разследването не открои никакъв особен проблем, свързан с конкуренцията между производителите в Съюза, нито някаква последица от нарушаване на търговията, които биха могли да обяснят установената съществена вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(154)
Въз основа на горното временно бе направено заключението, че производителите, които не са включени в дефиницията за промишлеността на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
7.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(155)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от КНР. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове от продукта.
(156)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с общото увеличение на търсенето в рамките на Съюза в периода 2005-2007 г., но и с неблагоприятното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това в интервала между 2007 г. и РП, когато търсенето на пазара на Съюза е намаляло, китайските износители са успели да увеличат пазарния си дял. В същото време бе наблюдавано по-нататъшно неблагоприятно развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза и в основните показатели за икономическото ѝ състояние. Всъщност, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза с повече от 16 процентни пункта, което е причинило тежки загуби през РП.
(157)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не изглежда да са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Предварителна бележка
(159)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за вредоносния дъмпинг, има убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се базираше на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
8.2. Промишленост на Съюза
(160)
Промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, които ползват услугите на повече от 1 300 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(161)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда следват неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност. При липсата на мерки изглежда твърде вероятно икономическото положение на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(162)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови истинските търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на ПВЗ да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временните мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното икономическо положение и рентабилността ѝ.
(163)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР би било в интерес на промишлеността на Съюза.
8.3. Вносители
(164)
Въпросници бяха изпратени на десет вносителя в Съюза. Само двама вносители, установени в Германия и Испания и представляващи съответно 15,4 % и 0,2 % от общия внос от КНР, оказаха съдействие на разследването. По отношение на първия вносител разследването показа, че той е внасял само от КНР и че почти целият му оборот е бил свързан с разглеждания продукт. В най-лошия случай антидъмпингово мито от 9 % би довело до значително намаляване на рентабилността му и това дружество би могло да стане губещо. Смята се обаче, че то би могло да прехвърли поне част от увеличението на разходите на клиентите си, предвид силната си пазарна позиция сред някои големи потребители. Освен това то би могло да се върне към други източници на доставки, поне в по-дългосрочен план. Що се отнася до втория вносител, разглежданият продукт представляваше само ограничен дял от общия му бизнес (0-5 %) и поради това всяко отрицателно въздействие на предложените мерки по всяка вероятност би било незначително.
(165)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху един от посочените по-горе вносители, този вносител следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. По тази причина налагането на временните мерки не следва да има значително отрицателно въздействие върху вносителите като цяло.
8.4. Потребители
(166)
Потребителите на ПВЗ демонстрираха силен интерес към този случай. 33 от общо 68-те потребители, с които бе установен контакт, оказаха съдействие на разследването. Тези оказващи съдействие потребители представляваха 25 % от общия внос от КНР. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и имат присъствие в различни промишлени сектори, като например автомобилни гуми и автомобилни приложения, въжета и промишлени приложения.
(167)
За повече яснота и предвид обстоятелството, че налагането на временните мерки би се отразило на потребителите по различен начин, в зависимост от сектора, където те действат, въздействието на мерките върху потребителите бе анализирано чрез групирането им в отделни промишлени сектори, както е описано по-долу.
(168)
Що се отнася до потребителите, присъстващи в сектора на автомобилните гуми, бяха получени четири отговора на въпросника от производители на гуми. Според данните, предоставени от производителите на гуми, делът на ПВЗ по отношение на разходите за производство на една гума е бил сравнително ограничен - средно под 1 %, а средната печалба, свързана с дейността по производство на гуми, е възлизала на около 2 %. Съгласно данните от разследването, никой от оказващите съдействие потребители не е внасял разглеждания продукт от КНР. Поради това, в случай че бъдат наложени временни антидъмпингови мита, се счита, че тези потребители не би трябвало да бъдат засегнати от мерките спрямо вноса от КНР. Освен това, в случай че някои от потребителите в този сектор осъществят внос от КНР, съществуват някои алтернативни източници на доставки.
(169)
Що се отнася до автомобилния сектор (предимно производството на предпазни колани и въздушни възглавници), от тези потребители бяха получени шест отговора на въпросника. Тези шест дружества представляваха 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП. Като цяло беше установено, че средният дял на продуктите, при които се използват ПВЗ, е представлявал по-малко от 4 % от общия оборот на тези дружества и че средната печалба, постигната в този бизнес, е била от около 3 %. Освен това бе установено, че шестте дружества са купували ПВЗ основно от производителите на Съюза, като само 11 % от техните покупки са били внасяни от КНР. Поради това налагането на временни мерки върху вноса от КНР е малко вероятно да засегне сериозно автомобилния сектор като цяло, тъй като тези дружества са се оказали печеливши и КНР не е била основният източник на доставки.
(170)
По отношение на производството на въжета бяха получени три отговора на въпросника, представляващи по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Делът на бизнеса, използващ ПВЗ, е възлизал на около 18 % от цялостната им дейност, а средният марж на печалбата, реализирана в този бизнес, е бил около 8 % през РП. Въз основа на това бе счетено, че налагането на временни антидъмпингови мита върху вноса от КНР вероятно само леко ще намали техния марж на печалба. Разследването показа също, че по-голямата част от вноса (66 %) е бил с произход от КНР по време на РП, докато 20 % е бил с произход от Корея. Поради това, ако бъдат наложени мерки, този сектор е малко вероятно да бъде сериозно засегнат, тъй като влиянието върху маржа на печалбата е ограничено и съществуват други източници на доставки.
(171)
Някои производители на въжета твърдяха, че тъй като ПВЗ се използват предимно в други сектори, като например промишления сектор и автомобилната промишленост, налагането на антидъмпингови мерки би довело до липса на наличности от използваните от производителите на въжета видове ПВЗ, тъй като според тях производителите в Съюза щели на първо време да се съсредоточат върху големите пазари и да осигурят доставки за останалите сектори, само ако съществува неизползван капацитет. Следва да се отбележи обаче, че са на разположение и други източници на доставки, включително промишлеността на Съюза, Корея и Тайван, както и други трети държави, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(172)
По отношение на потребителите, имащи присъствие в сектора на промишлените приложения, като покривни материали, колани, ремъци и промишлени тъкани, бяха получени общо 19 отговора на въпросника. Тези потребители представляват 19 % от общия внос от КНР по време на РП. Според наличната информация за този сектор, делът на дейностите, при които се използват ПВЗ, е бил 64 % от общата дейност, а средната печалба, постигната в този бизнес, е била 13 %. Въздействието на антидъмпинговите мита може само леко да намали средния марж на печалбата, реализиран в този сектор. Разследването показа също, че тези потребители основно са купували от производителите в Съюза и от КНР. Поради това налагането на мерки върху вноса от КНР не следва да има значително отрицателно въздействие върху този сектор, като се има предвид ограниченото влияние върху маржа на печалбата и наличието на други източници на доставки.
(173)
Някои потребители твърдяха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, това би оказало неблагоприятно въздействие върху тях в две направления. Те заявиха, че не само ще има липса на алтернативни източници на разположение, но и че засегнатите държави ще преориентират износа си от разглеждания продукт към продукти за нуждите на пазара надолу по веригата.
(174)
По отношение на твърдението, че няма да има алтернативни източници на разположение, на първо място следва да се отбележи, че нямат да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Освен това, както е посочено в съображение 171, на разположение са и други източници на доставки от други трети държави, които не са обект на мерки. На второ място, по отношение на доставките от промишлеността на Съюза разследването действително изтъкна някои недостатъци в снабдяването от страна на някои производители в Съюза на определени потребители. Анализът обаче не показва никакви доказателства, че тези недостатъци са били наблюдавани редовно. Въз основа на гореизложеното, и по-специално поради съществуването на други налични източници на доставки, посоченото твърдение бе отхвърлено.
(175)
По отношение на твърдението, че производителите на ПВЗ в засегнатите държави вероятно ще пренасочат износа си към пазара надолу по веригата, следва да се отбележи, че няма да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Поради това, дори ако китайските износители преориентират част от износа си към пазара надолу по веригата, счита се, че потребителите на ПВЗ би трябвало да могат да запазят конкурентоспособността си, тъй като ще бъдат все още в състояние да се снабдяват с ПВЗ от други доставчици, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(176)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои от потребителите да бъдат неблагоприятно засегнати от мерките по отношение на вноса от КНР, въздействието върху потребителите в различните сектори на промишлеността изглежда е ограничено като цяло. Предвид горното бе направено временното заключение, че, изхождайки от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на ПВЗ с произход от КНР по всяка вероятност няма да окажат съществено неблагоприятно въздействие върху потребителите на разглеждания продукт.
8.5. Заключение относно интереса на Съюза
(177)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
9. НЕОБЛАГАНЕ С МИТА
(178)
С оглед на констатациите, че среднопретеглените дъмпингови маржове в национален мащаб за вноса с произход от Корея и Тайван са de minimis, по отношение на вноса с произход от тези държави не се налагат никакви временни антидъмпингови мита.
10. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Ниво на отстраняване на вредата
(179)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, с цел да се възпрепятства продължаването на вредата, причинявана на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(180)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната в отсъствието на дъмпингов внос, трябва да се основава на нивото от 2005 г., която е единствената година, през която промишлеността на Съюза е постигнала печалба и когато китайският внос е имал по-слабо присъствие на пазара на Съюза. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 3 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(182)
На тази основа бе изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата в размер на 3 % към производствените разходи.
(183)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение за всеки вид продукт на среднопретеглената цена на вноса, реализиран от включените в извадката производители износители от КНР, с непричиняващата вреда цена на видовете от продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
10.2. Временни мерки
(184)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(185)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите на настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително стопански субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(186)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (3) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. При нужда регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(187)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(188)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Не e приложимо
Оказващи съдействие дружества, невключени в извадката
8,9 %
57,3 %
Всички други дружества
9,3 %
57,6 %
11. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(189)
Направените по-горе временни констатации ще бъдат съобщени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, в случай че бъдат предоставени преди изготвяне на окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани преди да бъдат изготвени окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от Китайската народна република, понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Дружества, изброени в приложението
8,9
A977
Всички други дружества
9,3
A999
3. Пускането на продукта, посочен в параграф 1, в свободно обращение в Съюза, става след предоставянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се накърнява действието на разпоредбата на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, на основата на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да коментират прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 1 юни 2010 година.
32010R0478
L 135/3
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
01.06.2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 478/2010
od 1. lipnja 2010.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz pređe visoke čvrstoće podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je 8. rujna 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka) objavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi uvoza u Uniju pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK), Republike Koreje (Koreja) i Tajvana (dotične zemlje).
(2)
Postupak je pokrenut na temelju pritužbe koju je 27. srpnja 2009. podnijela udruga CIRFS - European Man-made Fibres Association (podnositelj pritužbe) u ime proizvođača pređe visoke čvrstoće od poliestera koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 60 % ukupne proizvodnje pređe visoke čvrstoće od poliestera u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz toga nastala i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
1.2. Strane na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila proizvođače iz Unije podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i predstavnike NRK-a, Koreje i Tajvana. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Podnositelj pritužbe, drugi proizvođači iz Unije, proizvođači izvoznici iz NRK-a, Koreje i Tajvana, uvoznici i korisnici izrazili su svoje stavove. Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da se rasprava održi, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a i Koreje te uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako treba, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici iz NRK-a i Koreje i uvoznici iz Unije zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009.
(6)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 22. do 27., jedanaest proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključenje u odabir uzorka. U odnosu na Koreju, četiri proizvođača izvoznika dostavila su zatražene informacije i pristala na uključenje u odabir uzorka.
(7)
Na temelju informacija primljenih od proizvođača izvoznika koji surađuju, Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika iz NRK-a ili grupacija povezanih društava s najvećim obujmom izvoza u Uniju. Od svih zainteresiranih proizvođača izvoznika, kao i njihovih udruženja te nadležnih tijela NRK-a, zatraženo je mišljenje i oni su se složili s odabirom uzorka.
(8)
U slučaju Koreje samo četiri proizvođača izvoznika dostavilo je potrebne informacije za pokusni odabir uzorka. S obzirom na mali broj proizvođača izvoznika koji su pokazali spremnost na suradnju, odlučeno je da odabir uzoraka nije potreban.
(9)
Kako bi proizvođačima izvoznicima iz NRK-a omogućila dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), prema njihovoj želji, Komisija je poslala obrasce zahtjeva proizvođačima izvoznicima iz NRK-a u uzorku i proizvođačima izvoznicima koju su zatražili te obrasce s namjerom da se prijave za individualno ispitivanje sukladno članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe.
(10)
Komisija je službeno objavila rezultate MET-a dotičnim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a, nadležnim tijelima NRK-a i podnositeljima pritužbe. Komisija im je također dala priliku da izraze svoje stavove u pisanom obliku i zatraže saslušanje ako za to postoje posebni razlozi.
(11)
Dva proizvođača izvoznika koja nisu bila uključena u uzorak, jer nisu zadovoljila kriterije utvrđene u članku 17. stavku 1. Osnovne uredbe, zatražila su individualnu maržu sukladno članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. Međutim, smatralo se da bi individualno ispitivanje dotičnih proizvođača izvoznika dovelo do dodatnih posjeta na licu mjesta i specifičnih analiza te da bi stoga bilo bespotrebno teško i spriječilo bi pravovremeni završetak ispitnog postupka. Privremeno je zaključeno, stoga, da se zahtjev za individualno ispitivanje navedenih proizvođača izvoznika ne može prihvatiti.
(12)
Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalim trgovačkim društvima koja su se javila u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka, točnije četvorici proizvođača iz Unije, desetorici uvoznika i 68 korisnika.
(13)
Zaprimljeni su odgovori proizvođača iz Unije podnositelja pritužbe i jednog dodatnog proizvođača iz Unije koji je podržavao ovaj ispitni postupak, dvoje nepovezanih uvoznika te 33 korisnika.
(14)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjete radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
Proizvođači iz Unije:
-
Brilen SA, Barbastro, Španjolska,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luksemburg i s njim povezana trgovačka društva Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francuska; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Njemačka; Performance Fibers, Bobingen, Njemačka; Performance Fibers, Guben, Njemačka,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Njemačka,
-
Sioen, Mouscron, Belgija.
Uvoznici iz Unije:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Njemačka.
Korisnici iz Unije:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunjska,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Njemačka,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francuska,
-
Mitas AS, Prag, Češka.
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Proizvođači izvoznici iz Koreje:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Proizvođači izvoznici iz Tajvana:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Tapei.
Povezani uvoznici iz Unije:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luksemburg.
Proizvođači iz analogne zemlje:
-
Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, SAD.
1.3. Razdoblje ispitnog postupka
(15)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2005. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(16)
Dotični proizvod je pređa visoke čvrstoće od poliestera (drugačija od konca za šivanje), nepripremljena u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilament od manje od 67 deciteksa podrijetlom iz NRK-a, Koreje i Tajvana („dotični proizvod” ili „HTY”), koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN 5402 20 00.
(17)
Dotični proizvod odlikuju izvrsna svojstva i ima izvjestan broj raznovrsnih namjena kao što su ojačanje za gume, široke tkanine, transportne trake, užad za sigurnosne pojaseve, mreže i geosintetički proizvodi.
(18)
Tijekom ispitnog postupka neke su strane tvrdile da bi se pređa koja se koristi za proizvodnju guma, takozvana „visokomodulna pređa s malim skupljanjem” (High Modulus Low Shrinkage - HMLS), trebala isključiti iz područja primjene ispitnog postupka. Tvrdili su da HMLS ima drugačija svojstva i primjene u odnosu s drugim HTY-om.
(19)
Ispitni postupak je, međutim, pokazao da, iako pređa HMLS ima neka drugačija svojstva u odnosu na drugi HTY (npr. modul, skupljanje, vlačna čvrstoća i otpornost na zamor), sve različite vrste dotičnog proizvoda imaju ista osnovna fizikalna i kemijska svojstva. Stoga se smatra da čine jedinstveni proizvod.
2.2. Istovjetni proizvod
(20)
Utvrđeno je da proizvod koji se izvozi u Uniju iz NRK-a, Koreje i Tajvana i proizvod koji kineski proizvođač izvoznik kojemu je odobrena primjena MET-a proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Koreji i Tajvanu, kao i u NRK-u, te proizvod koji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije u Uniji, imaju ista osnovna fizikalna i tehnička svojstva, kao i iste primjene. Stoga se ti proizvodi smatraju privremeno istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. ODABIR UZORAKA
3.1. Odabir uzorka uvoznika
(21)
S obzirom na velik broj uvoznika utvrđenih u pritužbi, odabir uzorka bio je predviđen za uvoznike iz obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe. Međutim, nakon pregleda dostavljenih informacija, a s obzirom na niži broj uvoznika koji su izrazili spremnost na suradnju, odlučeno je da odabir uzorka nije potreban.
3.2. Odabir uzoraka za proizvođače izvoznike iz NRK-a
(22)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, odabir uzorka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka za utvrđivanje dampinga u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(23)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzorka ili ne te, ako da, sam odabir uzorka, svi proizvođači izvoznici iz NRK-a zamoljeni su da se u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka jave Komisiji i dostave osnovne informacije o svojem izvozu i domaćoj prodaji, svojim točnim aktivnostima povezanima s proizvodnjom dotičnog proizvoda te nazive i djelatnosti svih svojih povezanih društava uključenih u proizvodnju i/ili prodaju dotičnog proizvoda.
(24)
Također je zatraženo mišljenje nadležnih tijela NRK-a i udruženja proizvođača, to jest, Kineske trgovačke komore za uvoz i izvoz tekstila, o odabiru reprezentativnog uzorka.
3.2.1. Predodabir proizvođača izvoznika koji surađuju
(25)
Ukupno se javilo jedanaest proizvođača izvoznika, uključujući grupacije povezanih društava iz NRK-a, i dostavilo tražene informacije u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svi su prijavili izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a i izrazili želju za sudjelovanjem u uzorku. Smatralo se, stoga, da tih jedanaest proizvođača izvoznika surađuju u ovom ispitnom postupku (proizvođači izvoznici koji surađuju).
(26)
Proizvođači izvoznici koji se nisu javili u navedenom roku ili nisu pravovremeno dostavili tražene informacije, smatrali su se proizvođačima izvoznicima koji ne surađuju u ispitnom postupku. Usporedba Eurostatovih podataka o uvozu i obujma izvoza u Uniju dotičnog proizvoda, koji su za RIP prijavila trgovačka društva navedena u uvodnoj izjavi 25., upućuje na to da je suradnja kineskih proizvođača izvoznika bila jako velika kako je navedeno u donjoj uvodnoj izjavi 73.
3.2.2. Odabir proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju
(27)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma izvoza HTY-a u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak se sastoji od tri trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava koja predstavljaju više od 65 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, od svih zainteresiranih proizvođača izvoznika, kao i njihovih udruženja te nadležnih tijela NRK-a, zatraženo je mišljenje i oni su pristali na odabir uzorka.
3.3. Individualno ispitivanje
(28)
Dva proizvođača izvoznika koja nisu bila uključena u uzorak, jer nisu zadovoljila kriterije utvrđene u članku 17. stavku 1. Osnovne uredbe zatražila su da se utvrdi individualna dampinška marža sukladno članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe.
(29)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 27., uzorak je bio ograničen na razumni broj trgovačkih društava koja je bilo moguće ispitati u raspoloživom vremenu. Trgovačka društva ispitana za potrebe ispitivanja dampinga za dotične zemlje navedena su u gornjoj uvodnoj izjavi 14. S obzirom na broj posjeta radi provjere koje je trebalo obaviti u prostorijama tih društava, a koje su posjete u slučaju NRK-a povlačile za sobom provjere zahtjeva za MET i odgovora na antidampinški upitnik, smatralo se da bi individualna ispitivanja bila bespotrebno teška i da bi spriječila pravovremeni završetak ispitnog postupka.
(30)
Stoga je privremeno zaključeno da se ta dva zahtjeva za individualno ispitivanje ne mogu prihvatiti.
4. DAMPING
4.1. Opća metodologija
(31)
Opća metodologija opisana dalje u tekstu primijenjena je na sve proizvođače izvoznike iz Koreje, Tajvana, proizvođača izvoznika iz NRK-a kojem je odobrena primjena MET-a, i uzimajući u obzir koncept analogne zemlje, i na druga dva proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku kojima nije odobrena primjena MET-a. Prikaz nalaza o dampingu za svaku od zemalja na koje se odnosi ovaj ispitni postupak stoga samo opisuje što je specifično za svaku zemlju izvoznicu.
4.1.1. Uobičajena vrijednost
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo ispitala za svakog izvoznog proizvođača je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima reprezentativna, odnosno je li ukupna navedena prodaja jednaka ili veća od 5 % ukupne odgovarajuće izvozne prodaje u Uniji.
(33)
Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju trgovačka društva s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(34)
Za svaku vrstu proizvoda koju su prodavali dotični proizvođači izvoznici na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao 5 % ili više ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda za izvoz u Uniju.
(35)
Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja svakog trgovačkog društva smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima za svaku vrstu proizvoda.
(36)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje proizvoda navedene vrste te kada je ponderirana prosječna cijena bila jednaka jediničnom trošku ili viša od njega, uobičajena je vrijednost, prema vrsti proizvoda, izračunana kao ponderirani prosjek svih cijena domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(37)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda činio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(38)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(39)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koji nisu prodani u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je koristila uobičajenu vrijednost izračunanu u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(40)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost prema članku 2. stavku 3. Osnovne Uredbe, nastali prodajni, opći i administrativni troškovi (POA) i ponderirana prosječna dobit koju su dotični proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su vlastitim prosječnim troškovima proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kada je bilo potrebno, prijavljeni troškovi proizvodnje i opći i administrativni troškovi uskladili su se prije nego što su se koristili za test uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajenih vrijednosti.
4.1.2. Izvozna cijena
(41)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti.
(42)
U slučajevima kad se dotični proizvod prodavao posredstvom povezanog uvoznika, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj su uvezeni proizvodi prvi put bili ponovno prodani nezavisnim kupcima. U tim slučajevima usklađenja su učinjena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući pristojbe i poreze, kao i razumnu maržu troškova POA i dobiti. Koristili su se vlastiti POA troškovi povezanog uvoznika, a razumna profitna marža utvrđena je na temelju profitne marže za koju se u ispitnom postupku utvrdilo da ju je ostvario neovisni uvoznik dotičnog proizvoda.
4.1.3. Usporedba
(43)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(44)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Odgovarajuće prilagodbe cijena odobrene su u svim slučajevima gdje je utvrđeno da su objektivne i potkrijepljene dokazima.
4.1.4. Dampinška marža
(45)
Sukladno članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe dampinška marža za svakog proizvođača izvoznika koji surađuje utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
4.2. NRK
4.2.1 Procjena MET-a
(46)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost određuje se u skladu sa stavcima od 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače izvoznike za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(47)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
1.
poslovne odluke donose se i troškovi se stvaraju kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države; troškovi glavnih ulaznih materijala značajno odražavaju tržišne vrijednosti;
2.
trgovačka društva imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS), a koji se koristi za sve potrebe;
3.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva;
4.
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost;
5.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.
(48)
Sva uzorkovana trgovačka društva zatražila su MET i odgovorila na obrazac zahtjeva za MET u zadanom roku. (12) Komisija je u poslovnim prostorijama predmetnih trgovačkih društava tražila i provjerila sve informacije dostavljene u obrascima zahtjeva i sve ostale informacije koje je smatrala potrebnima.
(49)
Provjerom je utvrđeno da dva proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku nisu ispunila zahtjeve kriterija iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe za odobravanje primjene MET-a.
(50)
Konkretno, jedan proizvođač izvoznik u uzorku nije ispunio zahtjeve kriterija od 1. do 3. Prvo, nije mogao dokazati da su njegove odluke donesene kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, jer je utvrđeno da postoje ograničenja u njegovim prodajnim djelatnostima, kao što je obveza prodaje određenog obujma dotičnog proizvoda na domaćem tržištu. Drugo, nije dokazao da su njegovi računovodstveni podaci revidirani u skladu s MRS-om. Ispitni postupak je ukazao na određeni broj nedosljednosti i nedostataka u računima podnositelja pritužbi i utvrđena su određena kršenja načela MRS-a. Na kraju, uočeni su poremećaji preneseni iz sustava netržišnog gospodarstva u obliku nepravilnih procjena prava korištenja zemljišta.
(51)
Drugi proizvođač izvoznik u uzorku nije mogao dokazati da zadovoljava kriterije od 1. do 3. Nije mogao dokazati da su njegove odluke donesene kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, jer je utvrđeno da postoje ograničenja u njegovim prodajnim djelatnostima, slična onima utvrđenima u gornjoj uvodnoj izjavi 50., i jer je, unatoč postojanju državnog certificiranja, utvrđeno da dio njegovog kapitala nije bio unesen. Uočeni su i poremećaji preneseni iz sustava netržišnog gospodarstva u obliku nepravilnih procjena prava korištenja zemljišta.
(52)
Jedan proizvođač izvoznik u uzorku dokazao je kako ispunjava sve kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) pa mu se mogla odobriti primjena MET-a.
4.2.2. Individualni tretman (IT)
(53)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati kako ispunjavaju sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe za odobravanje primjene IT-a.
(54)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže:
1.
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
2.
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno;
3.
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnom odboru ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države;
4.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; i
5.
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(55)
Proizvođač izvoznik u uzorku koji nije ispunio kriterije za MET zatražio je i IT u slučaju da mu se ne odobri primjena MET.
(56)
Na temelju raspoloživih informacija privremeno je utvrđeno da su sljedeća dva proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su obuhvaćeni uzorkom ispunila sve zahtjeve za IT kako je navedeno u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Analogna zemlja
(57)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, u gospodarstvima u tranziciji uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen MET mora se utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnog gospodarstva (analogna zemlja).
(58)
U obavijesti o pokretanju postupka Sjedinjene Američke Države (SAD) predložene su kao odgovarajuća analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK. Komisija je pozvala sve zainteresirane strane da daju komentar na ovaj prijedlog.
(59)
Veliki broj strana komentirao je ovaj prijedlog i predložio je da se koriste Tajvan i Koreja jer, kako su naveli, te su zemlje prikladnije. Bitni argumenti koji su iznesenu su:
(a)
proizvodni procesi i cijene u SAD-u znatno su različiti od onih u NRK-u jer strojevi koji se koriste u SAD-u su stari i zastarjeli dok je oprema koju koristi većina kineskih proizvođača moderna i temelji se na najnovijoj tehnologiji. Većina kineskih, tajvanskih i korejskih proizvođača izvoznika koristi novu proizvodnu tehnologiju u jednom koraku koja ih čini učinkovitijima od istih američkih proizvođača izvoznika;
(b)
činjenica da su tajvanski i korejski izvoznici navodno pribjegli dampingu je nebitna za potrebu odabira odgovarajuće analogne zemlje;
(c)
podnositelji pritužbe imaju povezana društva u SAD-u i ne bi bilo primjereno temeljiti uobičajenu vrijednost na informacijama koje dostave ta povezana društva;
(d)
konkurencijski uvjeti u SAD-u drugačiji su od onih koji prevladavaju u NRK-u. Tržište SAD-a praktički monopolizira jedan proizvođač, dok Tajvan i Koreja imaju više domaćih proizvođača, sto je slučaj i s NRK-om.
(60)
Komisija je ispitala gornje komentare i smatra da uglavnom važe što se tiče odabira analogne zemlje. Dalje je ispitano jesu li Tajvan ili Koreja kvalificirani kao moguća treća zemlja s tržišnim gospodarstvom za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti za NRK.
(61)
Ispitni postupak je pokazao da je konkretno Tajvan imao viši stupanj usporedivosti s NRK-om u vezi s krajnjim proizvodom. Konstatirano je da su proizvođači izvoznici iz Tajvana prisutni i u NRK-u s povezanim proizvođačima i da u osnovi posluju u sličnim uvjetima u obje zemlje.
(62)
Na temelju navedenog, smatralo se primjerenijim koristiti Tajvan kao analognu zemlju za određivanje uobičajene vrijednosti za NRK u skladu s člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe.
(63)
Nakon odabira Tajvana kao analogne zemlje, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju podataka provjerenih u prostorijama tajvanskih proizvođača izvoznika koji su u potpunosti surađivali u ispitnom postupku. Uobičajena vrijednost temeljila se na cijenama prodaje koje se plaćaju ili su plative na domaćem tržištu Tajvana za usporedivu vrstu proizvoda, pod uvjetom da je utvrđeno da je ta prodaja ostvarena u reprezentativnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine. To je bio slučaj određenog broja izvezenih vrsta proizvoda.
4.2.4. Uobičajena vrijednost
4.2.4.1. Proizvođač izvoznik u uzorku kojem je odobrena primjena MET-a
(64)
Utvrđeno je da je većina domaće prodaje proizvođača izvoznika u uzorku kojem je odobrena primjena MET-a ostvarena u reprezentativnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovanja. Uobičajena vrijednost tih vrsta proizvoda temeljila se na stvarnim cijenama koje su nezavisni kupci na domaćem tržištu NRK-a platili ili trebaju platiti tijekom ispitnog postupka, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(65)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koji nisu prodani u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, trebalo je izračunati uobičajenu vrijednost kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 40.
4.2.4.2. Proizvođači izvoznici u uzorku kojima nije odobrena primjena MET-a
(66)
Kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama od 57. do 63., uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a mora se utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnog gospodarstva, u ovom slučaju u Tajvanu.
(67)
Za druge vrste proizvoda koje se nisu prodale u uobičajenom tijeku trgovanja u Tajvanu ili ih tajvanski proizvođači nisu prodali u reprezentativnim količinama, morala se odrediti uobičajena vrijednost. Uobičajena vrijednost izračunana je na temelju gornje uvodne izjave 40.
4.2.5. Izvozna cijena
(68)
Sva prodaja dotičnog proizvoda koju su ostvarili proizvođači izvoznici u uzorku na tržištu Unije, bila je prodaja izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Dakle, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
4.2.6. Usporedba
(69)
Radi osiguranja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Na toj osnovi svim ispitanim proizvođačima izvoznicima odobrene su razlike u troškovima prijevoza, prekomorske vozarine i osiguranja, manipuliranja, utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita, provizija, popusta, rabata i neizravnih poreza, kada su bile primjenjive i opravdane.
4.2.7. Dampinške marže
4.2.7.1. Za proizvođače izvoznike u uzorku
(70)
Za trgovačka društva u uzorku, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste dotičnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(71)
Na toj osnovi, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Za proizvođače izvoznike koji surađuju
(72)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji su surađivali, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku, ne uzimajući u obzir proizvođača izvoznika s nultom dampinškom maržom. Na toj osnovi, dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja su surađivala, a nisu bila uključena u uzorak, privremeno je utvrđena u iznosu od 8,9 %.
(73)
U pogledu svih ostalih izvoznika iz NRK-a, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Napravljena je usporedba između ukupne količine izvoza navedene u odgovorima na upitnik za uzorak primljenima od svih proizvođača izvoznika koji surađuju i ukupnog uvoza iz NRK-a prema Eurostatovim statističkim podacima o uvozu. Utvrđen je postotak suradnje od 100 %. Na toj osnovi, razina suradnje smatrala se visokom i stoga se smatralo primjerenim odrediti dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji ne surađuju na najvišu dampinšku maržu utvrđenu za proizvođače izvoznike u uzorku.
(74)
Na toj osnovi, razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno je utvrđena na 9,3 %.
4.3. Koreja
4.3.1. Uobičajena vrijednost
(75)
Utvrđeno je da je većina domaće prodaje vrste proizvoda prodanih za izvoz u Uniju koju su ostvarila sva četiri ispitana društva bila u reprezentativnim količinama i da je ostvarena u uobičajenom tijeku trgovanja. Uobičajena vrijednost tih vrsta proizvoda temeljila se na stvarnim cijenama koje su nezavisni kupci na domaćem tržištu Koreje platili ili trebaju platiti tijekom ispitnog postupka, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(76)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koji nisu prodani u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, trebalo je izračunati uobičajenu vrijednost. Sva četiri ispitana društva imala su domaću prodaju određenih vrsta proizvoda koja nije bila ostvarena u reprezentativnim količinama ili u uobičajenom tijeku poslovanja. U tim slučajevima, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju gornje uvodne izjave 40.
4.3.2. Izvozna cijena
(77)
Dio izvozne prodaje jednog proizvođača izvoznika ostvaren je izravno povezanom uvozniku u Uniji. Dakle, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj su uvezeni proizvodi prvi put bili ponovno prodani nezavisnom kupcu i u skladu s metodologijom opisanom u gornjoj uvodnoj izjavi 42.
(78)
Preostali izvoz dotičnog proizvoda koji je ostvario navedeni proizvođač izvoznik i sva izvozna prodaja triju ostalih proizvođača izvoznika, ostvareni su izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Za te prodaje izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
4.3.3. Usporedba
(79)
Radi osiguranja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Na toj osnovi svim ispitanim proizvođačima izvoznicima odobrene su razlike u troškovima prijevoza, prekomorske vozarine i osiguranja, manipuliranja, utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita, provizija, kada su bile primjenjive i opravdane.
(80)
Sva četiri ispitana društva zatražila su usklađenje povrata pristojbi sukladno članku 2. stavku 10. točki (b) Osnovne uredbe, zbog toga što su se uvozni nameti navodno naplaćivali na istovjetnim proizvodima kada su bili namijenjeni potrošnji u zemlji izvoznici, ali je izvršen njihov povrat ili nisu plaćeni kada je proizvod prodan za izvoz u Uniju.
(81)
Ovaj se zahtjev smatrao neosnovanim, jer nijedno od četiri društva nije uspjelo dokazati da su uvozni nameti koji su nadoknađeni predmetnim društvima bili povezani s izvozom dotičnog proizvoda u Uniju.
4.3.4. Dampinške marže
(82)
Sukladno članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe, za svaku društvo ponderirana prosječna uobičajena vrijednost utvrđena za svaku vrstu proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom svake odgovarajuće vrste proizvoda.
(83)
Na toj osnovi, utvrđeno je da su dampinške marže svih dotičnih proizvođača izvoznika iz Koreje, izražene kao postotak uvozne cijene CIF, na granici Unije, neocarinjeno, bile ispod de minimis praga od 2 % u smislu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe.
(84)
Treba napomenuti da četiri korejska proizvođača izvoznika predstavljaju cijeli izvoz podrijetlom iz te zemlje kada se usporedi s Eurostatovim podacima o uvozu. Privremeno se, stoga, zaključilo da uvođenje antidampinških mjera u odnosu na uvoz podrijetlom iz Koreje nije bio opravdano.
(85)
Ako se ti nalazi potvrde tijekom daljnjeg ispitnog postupka, postupak se prekida u odnosu na Koreju.
4.4 Tajvan
4.4.1. Uobičajena vrijednost
(86)
Utvrđeno je da je većina domaće prodaje vrste proizvoda prodanih za izvoz u Uniju koju su ostvarila dva ispitana društva bila u reprezentativnim količinama i da je ostvarena u uobičajenom tijeku trgovanja. Uobičajena vrijednost tih vrsta proizvoda temeljila se na stvarnim cijenama koje su nezavisni kupci na domaćem tržištu Tajvana platili ili trebaju platiti tijekom ispitnog postupka, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(87)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, trebalo je izračunati uobičajenu vrijednost. Oba ispitana društva imala su domaću prodaju određenih vrsta proizvoda koja nije bila ostvarena u reprezentativnim količinama ili u uobičajenom tijeku poslovanja. U tim slučajevima, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju gornje uvodne izjave 40.
4.4.2. Izvozna cijena
(88)
Sva prodaja dotičnog proizvoda koju su dva proizvođača izvoznika koja surađuju ostvarila na tržištu Unije bila je prodaja izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Dakle, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje stvarno plaćene ili koje treba platiti.
4.4.3. Usporedba
(89)
Radi osiguranja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Na toj osnovi svim ispitanim proizvođačima izvoznicima odobrene su razlike u troškovima prijevoza, prekomorske vozarine i osiguranja, manipuliranja, utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita, provizija, popusta i rabata, kada su bile primjenjive i opravdane.
4.4.4. Dampinške marže
(90)
Sukladno članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe, za svaku društvo ponderirana prosječna uobičajena vrijednost utvrđena za svaku vrstu proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom svake odgovarajuće vrste proizvoda.
(91)
Dampinške marže, izražene kao postotak uvozne cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd,
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis
(92)
U odnosu na izvoz treba napomenuti da dva proizvođača izvoznika koji surađuju predstavljaju cijeli izvoz podrijetlom iz te zemlje kada se usporedi s Eurostatovim podacima o uvozu. Za Tajvan je utvrđena dampinška marža na području cijele zemlje. Utvrđeno je da je ta dampinška marža na području cijele zemlje ispod praga de minimis od 2 % utvrđenog u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe. Na toj se osnovi privremeno zaključilo da uvođenje antidampinških mjera u odnosu na uvoz podrijetlom iz Tajvana nije bio opravdano.
(93)
Ako se ti nalazi potvrde tijekom daljnjeg ispitnog postupka, postupak se prekida u odnosu na Tajvan.
5. INDUSTRIJA UNIJE
5.1. Proizvodnja Unije
(94)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije.
(95)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 121 000 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju proizvođača koji se nisu oglasili u postupku (tihi proizvođači). U nedostatku drugih informacija, podaci navedeni u pritužbi u odnosu na tihe proizvođače koristili su se za utvrđivanje ukupne proizvodnje i potrošnje Unije. Tihi proizvođači činili su oko 22 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RIP-a. Nijedan od poznatih proizvođača iz Unije nije bio neutralan niti se suprotstavio pokretanju ispitnog postupka.
(96)
Obujam proizvodnje proizvođača iz Unije koji su poduprli pritužbu, iznosio je 94 000 tona u RIP-u, što predstavlja oko 78 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije.
5.2. Definicija industrije Unije
(97)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 96., ispitni postupak pokazao je da su proizvođači iz Unije koji su poduprli pritužbu i pristali na suradnju u ispitnom postupku, činili oko 78 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RIP-a. Smatra se‚ stoga, da ti proizvođači predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
6. ŠTETA
6.1. Potrošnja Unije
(98)
Potrošnja je utvrđena na temelju ukupnog uvoza, prema podacima Eurostata, te na ukupnoj prodaji na tržištu Unije industrije Unije, uključujući procjenu prodaje tihih proizvođača.
(99)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 95., u nedostatku drugih informacija o proizvodnji i prodaji HTY-a tihih proizvođača tijekom razmatranog razdoblja, korišteni su podaci o tim proizvođačima navedeni u pritužbi.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Tona
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks
100
106
120
109
93
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovora na upitnik.
(100)
Ukupno se potrošnja Unije smanjila za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Utvrđeno je da se potrošnja prvo povećala za 20 % između 2005. i 2007. nakon čega se smanjila za 22 % između 2007. i RIP-a. Pad potrošnje u 2008. i RIP-u, posebno u drugoj polovici 2008., bio je posljedica niže potražnje zbog gospodarske krize.
6.2. Uvoz u Uniju iz dotičnih zemalja
6.2.1. Kumulativna ocjena učinaka uvoza iz dotičnih zemalja
(101)
Komisija je ispitivala treba li se uvoz HTY-a podrijetlom iz NRK-a, Koreje i Tajvana ocjenjivati kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(102)
U odnosu na uvoz iz Tajvana i Koreje, kako je gore spomenuto, privremeno se ocijenilo da ni tajvanski ni korejski uvoz nije ostvaren po dampinškim cijenama tijekom RIP-a.
(103)
Stoga je privremeno zaključeno da se učinci uvoza iz Koreje i Tajvana ne bi trebali gledati kumulativno s dampinškim uvozom iz NRK-a.
6.2.2. Dampinški uvoz iz NRK-a
(104)
Valja istaknuti da je utvrđeno da jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a u uzorku nije vršio damping svojih proizvoda na tržištu Unije. Njegove izvozne cijene bi trebalo, na odgovarajući način, isključiti iz analize razvoja dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište Unije.
(105)
Međutim, kako bi se izbjegla bilo kakva mogućnost objave osjetljivih poslovnih podataka o navedenom proizvođaču, smatralo se primjerenim, zbog povjerljivosti, ne isključiti podatke o proizvođaču izvozniku za kojeg je utvrđeno da nije prodavao po dampinškim cijenama na tržištu Unije iz dolje navedenih javno dostupnih podataka, kao što su podaci Eurostata.
(106)
Tablica u nastavku, stoga, obuhvaća cjelokupan uvoz HTY-a podrijetlom iz NRK-a dok druga tablica prikazuje indeksirane podatke o dampinškom uvozu na tržište Unije tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 2.a
Ukupni uvoz iz NRK-a
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam (u tonama)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeks
100
147
261
317
301
Tržišni udio
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeks
100
139
217
291
323
Cijene (EUR/tona)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeks
100
87
81
84
83
Izvor: Eurostat.
(107)
Obujam ukupnog uvoza iz NRK-a dramatično se povećao za tri puta tijekom razmatranog razdoblja, dok su, istodobno, prosječne cijene uvoza pale za 17 %. Posljedično, njegov tržišni udio znatno se povećao s 7,3 % u 2005. na 23,6 % tijekom RIP-a. Ispitni postupak je pokazao da je i u razdoblju između 2007. i RIP-a, kada je potrošnja pala za 22 %, obujam uvoza iz NRK-a povećao se za 15 %, što je dovelo do povećanja njegovog tržišnog udjela od 7,7 postotnih bodova.
6.2.2.1. Obujam, cijena i tržišni udio dampinškog uvoza
Tablica 2.b
Dampinški uvoz iz NRK-a
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Uvoz (u tonama)
Indeks
100
240
582
728
714
Tržišni udio
Indeks
100
227
485
667
768
Cijene (EUR/tona)
Indeks
100
67
61
63
61
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.
(108)
Obujam dampinškog uvoza iz NRK-a dramatično se povećao tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do povećanja njegovog tržišnog udjela za više od sedam puta. Usto, ispitni postupak je pokazao da je, unatoč smanjenju potrošnje u razdoblju između 2007. i RIP-a, dampinški uvoz stekao znatan tržišni udio tijekom RIP-a.
(109)
Prosječne cijene dampinškog uvoza iz NRK-a pokazale su smanjenje od 39 % tijekom razmatranog razdoblja, čime su snizile cijene industrije Unije tijekom RIP-a kako je objašnjeno dolje u uvodnoj izjavi 112.
6.2.2.2. Sniženje cijene
(110)
Za potrebe analize sniženja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornice, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza iz NRK-a koje su naplaćene prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, a koje su utvrđene na temelju CIF-a uz odgovarajuća usklađivanja za prava iz postojeće pristojbe i troškove nakon uvoza.
(111)
Suradnja kineskih izvoznika bila je visoka i činila je 69 % ukupnog obujma izvoza iz NRK-a u Uniju tijekom RIP-a. S obzirom da je utvrđeno da jedan kineski proizvođač izvoznik nije prodavao svoje proizvode po dampinškoj cijeni na tržištu Unije, njegov uvoz nije uzet u obzir za potrebe analize sniženja cijene.
(112)
Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični dampinški proizvod podrijetlom iz NRK-a prodavan u Uniji snizio cijene industrije Unije za 24,2 %.
6.3. Gospodarsko stanje industrije Unije
6.3.1. Uvodne napomene
(113)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika za ocjenu stanja industrije Unije od 2005. do kraja RIP-a.
6.3.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 3.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Proizvodnja (u tonama)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeks
100
100
99
86
64
Kapacitet (u tonama)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeks
100
100
100
97
90
Iskorištenost kapaciteta
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeks
100
100
100
88
72
Izvor: odgovori na upitnik.
(114)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, proizvodnja industrije Unije smanjila se za 36 % tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da, iako se potrošnja Unije povećala za 20 % između 2005. i 2007., proizvodnja industrije Unije ostala je stabilna tijekom tog razdoblja da bi se znatno smanjila između 2007. i RIP-a u skladu s padom potrošnje Unije.
(115)
Industrija Unije smanjila je svoj proizvodni kapacitet na oko 144 000 tona tijekom RIP-a. Međutim, s obzirom na stagnirajuću prodaju i obujam proizvodnje u padu, iskorištenost raspoloživog kapaciteta smanjila se s 91 % u 2005. na 65 % u RIP-u. Glavno smanjenje dogodilo se u razdoblju između 2007. i RIP-a.
6.3.3. Obujam prodaje i tržišni udio
(116)
Iznosi prodaje u donjoj tablici odnose se na obujam prodan prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije.
Tablica 4.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeks
100
101
104
88
71
Tržišni udio
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeks
100
95
87
81
77
Izvor: odgovori na upitnik.
(117)
Dok je potrošnja Unije narasla za 20 % tijekom 2005. i 2007., obujam prodaje dotičnog proizvoda koju je industrija Unije ostvarila prema neovisnim kupcima na tržištu Unije, povećao se samo za 4 %. To znači da industrija Unije nije imala koristi od rasta potrošnje u tom razdoblju. Usto, u preostalom razmatranom razdoblju, dok je potrošnja Unije pala za 22 %, obujam prodaje industrije Unije još se više smanjio, to jest, za 31 %. Dakle, obujam prodaje industrije Unije neprestano se i znatno smanjivao, a gubitak tržišnog udjela dostigao je čak 11,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.
6.3.4. Prosječne jedinične cijene industrije Unije
(118)
Prosječne prodajne cijene franko tvornica industrije Unije prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjile su se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Glavno smanjenje dogodilo se između 2007 i RIP-a i podudaralo se, stoga, s valom jeftinog dampinškog izvoza iz NRK-a. Sukladno tome, unatoč povećanju cijena sirovine, industrija Unija morala je smanjiti svoje prodajne cijene, posebno tijekom RIP-a.
Tablica 5.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Prosječna cijena (EUR/tona)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeks
100
100
99
97
91
Izvor: odgovori na upitnik.
(119)
Naime, utvrđeno je da se prosječni trošak proizvodnje industrije Unije povećao za 6 % između 2005. i RIP-a. Razlog tomu je prvenstveno bilo povećanje cijena komadića PET-a koji su glavna sirovina korištena u proizvodnji HTY-a. Prosječna cijena komadića PET-a povećala se za 12 % između 2005. i 2008., nakon čega se smanjila na razinu jednaku razini koja je prevladavala u 2005. Međutim, tijekom istog razdoblja, industrija Unije bila je prisiljena zadržati svoje prodajne cijene na nižoj razini kako bi mogla konkurirati jeftinom dampinškom uvozu. Dakle, prodajne cijene industrije Unije bile su znatno niže od njezinih troškova tijekom RIP-a.
6.3.5. Zalihe
(120)
Zalihe su činile oko 15 % obujma proizvodnje u RIP-u. Industrija Unije smanjila je razine svojih zaliha za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, posebno između 2007. i RIP-a. Međutim, to smanjenje zaliha treba gledati u kontekstu niže razine aktivnosti nakon smanjenja broja radnika u industriji Unije.
Tablica 6.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Zalihe (u tonama)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeks
100
112
116
112
91
Izvor: odgovori na upitnik.
6.3.6. Zaposlenost, plaće i produktivnost
Tablica 7.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Zaposlenost - ekvivalent punog radnog vremena (EPRV)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeks
100
99
96
87
77
Trošak rada (EUR/EPRV)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeks
100
102
102
118
106
Produktivnost (jedinica/EPRV)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeks
100
101
102
99
84
Izvor: odgovori na upitnik.
(121)
Zbog aktivnosti smanjenja broja radnika u industriji Unije, broj zaposlenika znatno je pao za 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje produktivnosti treba promatrati u kontekstu opće naravi aktivnosti smanjenja broja radnika, pri čemu smanjenje broja zaposlenika slijedi pad proizvodnje tek nakon određenog vremena. Vezano za troškove rada, oni su se povećali za 6 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.3.7. Ulaganja, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 8.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Profitabilnost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeks
100
-22
-37
- 378
- 438
Novčani tok (u tisućama eura)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeks
100
-9
5
- 120
- 141
Ulaganja (u tisućama eura)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeks
100
49
123
19
11
Povrat ulaganja
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeks
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Izvor: odgovori na upitnik.
(122)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanja u postocima prometa kod tih prodaja. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost industrije Unije dramatično se smanjila, s dobiti od 3 % u 2005. na gubitak od 13,3 % u RIP-u. Unatoč činjenici da je potrošnja Unije pokazivala rastuće kretanje između 2005. i 2007., industrija Unije nije mogla ostvariti korist od tog povoljnog razvoja zbog dampinškog uvoza iz NRK-a po niskim cijenama.
(123)
Prikazano kretanje novčanog toka, koji predstavlja sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, odražava, u velikoj mjeri, razvoj profitabilnosti. Dakle, novčani tok pokazuje znatan pad tijekom razmatranog razdoblja. Isto se može komentirati i za povrat ulaganja koji je pokazao sličan negativni razvoj u skladu s negativnim rezultatima koje je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(124)
Nastavno na gore navedeno, sposobnost ulaganja industrije Unije postala je ograničenom, s obzirom da se novčani tok znatno pogoršao tijekom razmatranog razdoblja. Dakle, ulaganja su pala za 89 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.3.8. Rast
(125)
Dok je potrošnja Unije narasla za 20 % između 2005. i 2007., industrija Unije uspjela je povećati svoj obujam prodaje na tržištu Unije samo za 4 %, čime ga je spriječila da ostvari pogodnost od širenja potrošnje Unije. Ako pogledamo razvoj tijekom razmatranog razdoblja, pad obujma prodaje industrije Unije od 29 % bio je puno izraženiji od smanjenja potrošnje Unije od 7 %. Dakle, tržišni udio industrije Unije se također znatno smanjio za 12 postotnih bodova tijekom istog razdoblja.
6.3.9. Visina stvarne dampinške marže
(126)
Dampinške marže za NRK, navedene gore u odjeljku o dampingu, iznad su de minimisa. S obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
6.4. Zaključak o šteti
(127)
Ispitni postupak pokazao je da se većina indikatora štete, kao što su proizvodnja (- 36 %), iskorištenost kapaciteta (- 28 %), obujam prodaje nepovezanim kupcima na tržištu Unije (- 29 %), tržišni udio (- 12 postotnih bodova) i produktivnost (- 16 %), pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Usto, indikatori štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok (- 241 %) i profitabilnost (- 16,3 postotna boda), bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije da prikupi kapital također bila narušena, posebno tijekom RIP-a.
(128)
Utvrđeno je da su glavni gubici nastali u razdoblju između 2008. i RIP-a, kada je, unatoč znatnom smanjenju potrošnje Unije, dampinški uvoz iz NRK-a i dalje bio prisutan u velikom obujmu na tržištu Unije te je snizio cijene industrije Unije za više od 24 % tijekom RIP-a.
(129)
Ispitni postupak također je pokazao da je trošak proizvodnje industrije Unije dostigao svoju najvišu razinu u 2008., posebno zbog oštrog povećanja cijena glavne sirovine. Tijekom RIP-a industrija Unije uspjela je održati i kontrolirati svoj trošak proizvodnje ulaganjem napora u racionalizaciju i zahvaljujući smanjenju cijena PET-a koje se uglavnom dogodilo u drugoj polovici RIP-a. Međutim, s obzirom na značajno sniženje cijena od strane kineskih proizvođača izvoznika tijekom RIP-a, industrija Unije nije bila u položaju povećati svoje prodajne cijene na razinu koja bi pokrila njezine troškove. To je dovelo do znatnog pogoršanja njezine financijske situacije tijekom RIP-a.
(130)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
7. UZROČNOST
7.1. Uvod
(131)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a prouzročio štetu Uniji u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
7.2. Učinak dampinškog uvoza
(132)
Ispitni postupak pokazao je da je dampinški uvoz iz NRK-a dramatično porastao tijekom razmatranog razdoblja i da se njegov udio na tržištu Unije povećao za više od sedam puta između 2005. i RIP-a. Također je utvrđeno da je u razdoblju između 2008. i RIP-a, kada je potrošnja Unije pala za oko 15 %, obujam dampinškog uvoza iz NRK-a ostao velik te da se povećao čak i njegov tržišni udio za 15 %.
(133)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije suočila se sa značajnim padom od 29 % svojeg obujma prodaje i zbog toga je izgubila skoro 12 postotnih bodova tržišnog udjela koji se smanjio s 51,1 % na 39,2 %. U razdoblju između 2008. i RIP-a, tržišni udio industrije Unije pao je za dva postotna poda dok se tržišni udio kineskog dampinškog izvoza povećao unatoč opadanju potražnje na tržištu Unije.
(134)
Vezano za cijene dampinškog uvoza, one su se smanjile za 39 % tijekom razmatranog razdoblja i znatno su snizile cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije. Dakle, industrija Unije bila je spriječena povećati svoje cijene kako bi pokrila povećanje cijena sirovine. Stoga se profitabilnost prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjila, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 122., s dobiti od 3 % u 2005. na gubitak od 13,3 % u RIP-u.
(135)
Ispitni postupak je pokazao i da su obujmovi jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a imali uglavnom negativni učinak na tržište, jer su spustili cijene.
(136)
Smatra se, stoga, da stalni pritisak jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište Unije nije dopustio industriji Uniji da prilagodi svoje prodajne cijene povećanim troškovima sirovine, posebno u 2008. kada su cijene PET-a dostigle najvišu razinu. To je objasnilo gubitak tržišnog udjela i profitabilnosti industrije Unije.
(137)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da je val jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a imao značajan negativan utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije.
7.3. Učinak drugih čimbenika
7.3.1. Razvoj potražnje na tržištu Unije
(138)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 100., potrošnja Unije HTY-a je prvo porasla između 2005. i 2007., nakon čega je pala u 2008. i RIP-u. Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije izgubila je znatan dio tržišnog udjela. Iako se ne može isključiti da je taj negativni razvoj potrošnje Unije između 2008. i RIP-a možda mogao imati negativni utjecaj na situaciju u industriji Unije, vrijedi napomenuti da su u istom razdoblju kineski izvoznici uspjeli povećati svoj tržišni udio. U skladu s tim, smatra se da se pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije ne može objasniti smanjenom potražnjom, već da je uglavnom prouzročeno valom dampinškog uvoza iz NRK-a i snižavanjem cijena od strane kineskih izvoznika.
7.3.2. Cijene sirovine
(139)
Cijene sirovine, uglavnom PET-a u komadićima, znatno su se povećale između 2005. i 2008., nakon čega su se smanjile tijekom druge polovice RIP-a te su do kraja RIP-a dostigle razinu jednaku onoj u 2005.
(140)
Ispitni postupak potvrdio je da je trošak proizvodnje industrije Unije za proizvodnju HTY-a pratio kretanje cijena sirovina te da se ukupno povećao za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, na tržištu koje reguliraju djelotvorni trgovinski uvjeti, točnije na kojem nema štetnog dampinga, moglo bi se očekivati da se cijene redovno prilagođavaju kako bi odrazile razvoj raznih elemenata troška proizvodnje. To se u ovom slučaju nije dogodilo. Upravo suprotno, industrija Unije bila je primorana držati svoje prodajne cijene niskima kako bi mogla konkurirati jeftinom dampinškom uvozu iz NRK-a, što je dovelo do znatnog pada njezine profitabilnosti. U skladu s tim, privremeno se zaključuje da su kineski izvoznici snižavanjem cijena spustili cijene na tržištu Unije i spriječili Uniju da poveća svoje prodajne cijene kako bi pokrila troškove.
7.3.3. Ograničena proizvodnja industrije Unije
(141)
Ispitni postupak je pokazao da je samo jedan proizvođač iz Unije koji je surađivao u ispitnom postupku bio vertikalno integriran i da se ograničena proizvodnja koristila za daljnju obradu u proizvode dodane vrijednosti u silaznoj industriji. Ispitni postupak nije ukazao na probleme povezane s tim proizvodima silazne industrije. Naime, ograničeno korištenje ostalo je stabilno tijekom razmatranog razdoblja i činilo je oko 7 % obujma proizvodnje.
(142)
Na temelju navedenog smatralo se da ograničena proizvodnja industrije Unije nije doprinijela pogoršanju njezine financijske situacije, posebno tijekom RIP-a.
7.3.4. Realizacija izvoza industrije Unije
(143)
Iako je analiza štete i uzročnosti bila usredotočena na situaciju industrije Unije na tržištu Unije, realizacija izvoza industrije Unije ispitana je kao drugi mogući čimbenik koji bi mogao objasniti utvrđenu štetu. Analiza je pokazala da je izvozna prodaja nepovezanim stranama koju je ostvarila industrija Unije ostala skromna (oko 3 %) tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje obujma izvozne prodaje s oko 18 000 tona u 2005. na oko 7 000 tona tijekom RIP-a, može se objasniti padom proizvodnje tijekom istog razdoblja. Međutim, izvozna cijena bila je viša od cijene koju je industrija Unije naplaćivala svojim kupcima na tržištu Unije. Stoga, smatralo se da smanjenje obujma izvoza ne može objasniti razinu štete koju je pretrpjela industrija Unije, a posebno znatan pad profitabilnosti tijekom RIP-a.
7.3.5. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(144)
Kretanja obujma uvoza i cijena iz ostalih trećih zemalja između 2005. i RIP-a bila su sljedeća:
Tablica 9.
Ostale treće zemlje
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Uvoz (tone)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeks
100
101
97
72
55
Tržišni udio
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeks
100
96
81
66
59
Cijena (EUR/tona)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeks
100
102
98
99
98
Izvor: Eurostat.
(145)
Glavne druge treće zemlje koje izvoze HTY u Uniju su Švicarska, Bjelarus, Japan i Tajland. Kako je prikazano u gornjoj tablici, kombinirani obujam uvoza iz tih zemalja bio je relativno nizak u odnosu na potrošnju Unije i smanjio se za 45 % tijekom razmatranog razdoblja. Prosječne uvozne cijene ostale su stabilne i relativno niske tijekom RIP-a.
(146)
Na temelju navedenog, privremeno se zaključilo da uvoz iz tih trećih zemalja nije doprinio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
7.3.6. Uvoz iz Koreje i Tajvana
(147)
U odnosu na uvoz iz Tajvana i Koreje, kako je gore spomenuto, privremeno se ocijenilo da ni tajvanski ni korejski uvoz nisu ostvareni po dampinškim cijenama tijekom RIP-a. Ti uvozi prikazani su u donjim tablicama 10. i 11.
Tablica 10.
Ukupni uvozi iz Koreje
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam (u tonama)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeks
100
118
157
142
140
Tržišni udio
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeks
100
112
131
130
151
Cijene (EUR/tona)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeks
100
93
91
91
85
Izvor: Eurostat.
(148)
Kao što je razvidno iz tablice, obujam uvoza iz Koreje uvelike je pratio kretanje potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Obujam izvoza povećao se sa 17 542 tone u 2005. na 24 580 tona tijekom RIP-a. To je dovelo do povećanja njegovog tržišnog udjela s 7,9 % 2005. na 11,9 % tijekom RIP-a. Međutim, vrijedi napomenuti da je obujam uvoza znatno pao između 2007. i kraja RIP-a.
(149)
Također vrijedi napomenuti da, iako je pala za 15 % tijekom razmatranog razdoblja, prosječna cijena uvoza iz Koreje ostala je viša od prosječne cijene uvoza iz NRK-a tijekom istog razdoblja.
Tablica 11.
Ukupni uvozi iz Tajvana
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam (u tonama)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeks
100
106
140
150
111
Tržišni udio
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeks
100
100
117
138
119
Cijene (EUR/tona)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeks
100
88
82
85
86
Izvor: Eurostat.
(150)
Što se tiče uvoza iz Tajvana, on se povećao se sa 7 343 tone u 2005. na 8 163 tone tijekom RIP-a, to jest, za 11 %. Istodobno, njegov tržišni udio povećao se s 3,3 % iz 2005. na 4 % tijekom RIP-a. Isto kao korejski uvoz, obujam tajvanskog uvoza znatno je pao između 2007. i kraja RIP-a.
(151)
Prosječne cijene uvoza iz Tajvana pale su za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, ali su ostale znatno više od cijene uvoza iz NRK-a tijekom istog razdoblja.
(152)
Na temelju navedenog, privremeno se zaključilo da se ne može isključiti da uvoz iz Koreje i Tajvana nije doprinio u određenoj mjeri šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, obujam uvoza i cijene tijekom RIP-a naočigled nisu na takvoj razini da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
7.3.7. Ostali proizvođači u Uniji
(153)
Analiza podataka o tržištu Unije upućuje na to da drugi proizvođači iz Unije nisu ostvarili veći tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni postupak nije uputio na posebne probleme vezane za konkurenciju među proizvođačima iz Unije niti na učinke koji narušavaju trgovinu i koji bi mogli objasniti materijalnu štetu utvrđenu u pogledu industrije Unije.
(154)
Na temelju navedenog, privremeno se zaključilo da proizvođači koji nisu uključeni u definiciju industrije Unije nisu doprinijeli materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
7.4. Zaključak o uzročnosti
(155)
Gornja analiza je pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio jeftinog dampinškog uvoza podrijetlom iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Usto, utvrđeno je da je taj uvoz ostvaren po dampinškim cijenama koje su bile niže od cijena koje naplaćuje industrija Unije na tržištu Unije za slične vrste proizvoda.
(156)
To povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a podudaralo se s općim povećanjem potražnje u Uniji tijekom razdoblja između 2005. i 2007., ali i s negativnim razvojem tržišnog udjela industrije Unije u istom razdoblju. Nadalje. između 2007. i RIP-a kada je potražnja na tržištu Unije pala, kineski izvoznici uspjeli su povećati svoj tržišni udio. Istodobno, uočen je daljnji negativni razvoj tržišnog udjela industrije Unije i glavnih indikatora njezinog gospodarskog stanja. Naime, tijekom razmatranog razdoblja val jeftinog dampinškog izvoza iz NRK-a, koji je neprestano snižavao cijene industrije Unije, doveo je do pada profitabilnosti industrije Unije za više od 16 postotnih bodova, što je za posljedicu imalo teške gubitke tijekom RIP-a.
(157)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici naočigled nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(158)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno se zaključilo da je uvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Zajednice u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
8. INTERES UNIJE
8.1. Uvodna napomena
(159)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitalo se postoje li, usprkos privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije bilo u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
8.2. Industrija Unije
(160)
Industriju Unije čine četiri proizvođača koja se nalaze u različitim državama članicama Unije i koji izravno zapošljavaju više od 1 300 ljudi vezano uz dotični proizvod.
(161)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Podsjeća se da su svi pokazatelji štete pokazali negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno indikatori štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok, povrat ulaganja i profitabilnost bili su ozbiljno pogođeni. U nedostatku mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(162)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojbi povratiti djelotvorne uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene HTY-a kako bi odrazila troškove raznih elemenata i tržišne uvjete. Može se očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo povratiti barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz daljnji pozitivni učinak na njezino gospodarsko stanje i profitabilnost.
(163)
Zaključeno je, stoga, da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz HTY-a podrijetlom iz NRK-a bio u interesu industrije Unije.
8.3. Uvoznici
(164)
Upitnici su poslani desetorici uvoznika u Uniji. Samo su dva uvoznika, koji se nalaze u Njemačkoj i Španjolskoj i koji predstavljaju 15,4 % odnosno 0,2 % ukupnog uvoza iz NRK-a, surađivala u ispitnom postupku. Vezano za prvog uvoznika, ispitni postupak pokazao je da uvozi samo iz NRK-a i da se skoro cijeli njegov promet odnosio na dotični proizvod. U najgorem slučaju antidampinška pristojba od 9 % dovela bi do znatnog smanjenja njegove profitabilnosti, a društvo bi moglo poslovati s gubitkom. Smatra se, međutim, da bi barem dio povećanja troškova mogao prenijeti na svoje kupce s obzirom na jak tržišni položaj koji zauzima među određenim velikim korisnicima. Usto, mogao bi se vratiti drugim izvorima opskrbe, barem dugoročno. Što se tiče drugog uvoznika, dotični proizvod je predstavljao samo ograničeni udio u njegovom ukupnom poslovanju (0-5 %), stoga bi negativni učinak predloženih mjera bio vjerojatno zanemariv.
(165)
Na temelju raspoloživih informacija, zaključeno je da, iako bi uvođenje privremenih antidampinških mjera negativno utjecalo na jednog od gore navedenih uvoznika, taj bi uvoznik trebao biti u položaju prenijeti barem dio povećanja troškova na svoje kupce i/ili promijeniti izvore nabave. Uvođenje privremenih mjera stoga ne bi trebalo imati općenito značajan negativni učinak na uvoznike.
8.4. Korisnici
(166)
Korisnici HTY-a iskazali su velik interes u ovom slučaju. Od 68 kontaktiranih korisnika, 33 je surađivalo u ispitnom postupku. Ti korisnici koji surađuju predstavljaju oko 25 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Predmetna trgovačka društva nalaze se širom Unije i prisutna su u nekoliko industrijskih sektora, kao što su gume i uporaba u automobilskoj industriji, užad i industrijska uporaba.
(167)
Radi jasnoće i s obzirom da bi uvođenje privremenih mjera drukčije utjecalo na korisnike, ovisno o sektoru u kojem posluju, utjecaj mjere je analiziran tako da su svrstani u skupine po industrijskim sektorima kako je dolje opisano.
(168)
Što se tiče korisnika iz sektora guma, od proizvođača guma primljena su četiri odgovora na upitnik. Prema podacima koje su dostavili proizvođači guma, udio HTY-a u odnosu na trošak proizvodnje jedne gume, bio je relativno ograničen, u prosjeku ispod 1 %, a prosječna dobit povezana s proizvodnjom guma iznosila je oko 2 %. Ni za jednog korisnika koji surađuje nije utvrđeno da uvozi dotični proizvod iz NRK-a. Stoga, ako se uvedu privremene dampinške pristojbe, smatra se da mjere na uvoz iz NRK-a ne bi trebale utjecati na te korisnike Usto, i ako bi neki korisnik iz ovog sektora uvozio iz NRK-a, postoji izvjestan broj alternativnih izvora nabave.
(169)
Vezano za automobilski sektor (uglavnom proizvodnja sigurnosnih pojaseva i zračnih jastuka), primljeno je šest odgovora na upitnik od tih korisnika. Tih šest trgovačkih društava predstavljalo je oko 5 % ukupnog uvoza HTY-a iz NRK-a tijekom RIP-a. Utvrđeno je da su proizvodi za koje se koristi HTY u prosjeku uglavnom ukupno predstavljali manje od 4 % ukupnog prometa tih društava i da je prosječna dobit koju su ostvarila bila oko 3 %. Nadalje, utvrđeno ja da je tih šest društava kupovalo HTY uglavnom od proizvođača iz Unije, dok je samo 11 % njihove kupnje bilo uvezeno iz NRK-a. Malo je vjerojatno da bi uvođenje privremenih mjera na uvoz iz NRK-a, stoga, ozbiljno utjecalo na automobilski sektor općenito, budući da se utvrdilo da su navedena društva profitabilna i da NRK nije njihov glavni izvor nabave.
(170)
Vezano za proizvođače užadi, primljena su tri odgovora na upitnik koja su činila manje od 1 % ukupnog uvoza iz NRK-a tijekom RIP-a. Udio u poslovanju u kojem se koristi HTY činio je oko 18 % njihovog ukupnog poslovanja, a prosječna profitna marža ostvarena u tom segmentu bila je oko 8 % tijekom RIP-a. Na temelju navedenog procijenjeno je da bi uvođenje privremenih antidampinških pristojbi na uvoz iz NRK-a vjerojatno samo malo smanjilo njihovu profitnu maržu. Ispitni postupak pokazao i da je većina uvoza (66 %) bila iz NRK-a tijekom RIP-a, dok je 20 % bilo podrijetlom iz Koreje. Stoga, ako se uvedu mjere, ovaj sektor najvjerojatnije neće biti ozbiljno pogođen, budući da je utjecaj na profitnu maržu ograničen i da postoje drugi izvori nabave.
(171)
Neki su proizvođači užadi tvrdili da bi, budući da se HTY najviše koristi u drugim sektorima, kao što su industrijski sektor i automobilska industrija, uvođenje antidampinških mjera dovelo do nedostatka vrsta HTY-a koje koriste proizvođači užadi, jer bi se proizvođači iz Unije navodno prvo usmjerili na velika tržišta, a opskrbljivali ostale sektore samo ako bi imali neiskorištene kapacitete. Međutim, trebalo bi napomenuti da su dostupni drugi izvori opskrbe, uključujući industriju Unije, Koreju i Tajvan, kao i druge treće zemlje koje ne podliježu mjerama. Ova je tvrdnja, stoga, odbačena.
(172)
Vezano za korisnike u sektoru industrijskih namjena, kao što su krovni pokrovi, trake, remenje i industrijski tekstil, ukupno je primljeno 19 odgovora na upitnik. Ti korisnici predstavljali su oko 19 % ukupnog uvoza iz NRK-a tijekom RIP-a. Na temelju raspoloživih informacija o ovom sektoru, udio u ukupnom poslovanju u kojem se koristi HTY je 64 %, a prosječna ostvarena dobit u tom segmentu bila je 13 %. Utjecaj antidampinških pristojbi vjerojatno bi tek malo smanjio prosječnu profitnu maržu koju ostvaruje ovaj sektor. Ispitni postupak je pokazao i da su ti korisnici uglavnom kupovali od proizvođača Unije i iz NRK-a. Stoga, uvođenje mjera na uvoz iz NRK-a ne bi trebao imati značajan negativni učinak na ovaj sektor, s obzirom na ograničeni utjecaj na profitnu maržu i na postojanje drugih izvora nabave.
(173)
Neki su korisnici tvrdili da ako se uvedu, antidampinške mjere će na njih negativno utjecati na dva načina. Tvrdili su da, ne samo da ne bi bilo raspoloživih alternativnih izvora, već i da bi dotične zemlje umjesto dotičnog proizvoda počele izvoziti proizvode sa silaznog tržišta.
(174)
Što se tiče tvrdnje da neće biti raspoloživih alternativnih izvora, prvo treba napomenuti da se privremene mjere neće uvesti protiv uvoza iz Koreje i Tajvana. Usto, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 171., dostupni su drugi izvori nabave iz drugih trećih zemalja koje ne podliježu mjerama. Drugo, vezano za nabavu od industrije Unije, ispitni postupak ukazao je na određene nedostatke u opskrbi određenih korisnika od strane nekih proizvođača iz Unije. Ipak, analiza nije dokazala da će se ove nepravilnosti redovito događati. Na temelju gore navedenog, a posebno zbog postojanja drugih raspoloživih izvora nabave, ova tvrdnja je odbačena.
(175)
Što se tiče tvrdnje da će proizvođači HTY-a iz dotičnih zemalja usmjeriti svoj izvoz na silazno tržište, treba napomenuti da se privremene mjere neće uvesti protiv uvoza iz Koreje i Tajvana. Stoga, i da kineski izvoznici usmjere dio svojeg izvoza na silazno tržište, smatra se da bi korisnici HTY-a trebali ostati konkurenti jer bi još uvijek imali mogućnost nabavljanja HTY-a od drugih dobavljača koji ne podliježu mjerama. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(176)
Uzimajući u obzir navedeno, i ako je vjerojatno da bi mjere na uvoz iz NRK-a negativno utjecale na neke korisnike, utjecaj na korisnike iz drugih sektora naočigled je općenito ograničen. Privremeno je zaključeno, stoga, da, na temelju raspoloživih informacija, učinak antidampinških mjera za uvoz HTY-a podrijetlom iz NRK-a najvjerojatnije neće imati značajan negativni utjecaj na korisnike dotičnog proizvoda.
8.5. Zaključak o interesu Unije
(177)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih informacija o interesu Unije, uglavnom ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz HTY-a podrijetlom iz NRK-a.
9. NEUVOĐENJE MJERA
(178)
S obzirom na nalaze da je ponderirani prosjek dampinških marži za izvoz podrijetlom iz Koreje i Tajvana na području cijele zemlje de minimis, ne uvode se privremene antidampinške pristojbe na uvoz podrijetlom iz tih zemalja.
10. PRIJEDLOG PRIVREMENIH ANTIDAMPINŠKIH MJERA
10.1. Razina uklanjanja štete
(179)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interes Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(180)
Kako bi se utvrdila razina tih mjera, u obzir se uzimaju utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe potrebni za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(181)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebne za uklanjanje učinaka štetnog dampinga smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u odsustvu dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se da bi se dobit koja bi se mogla ostvariti u odsustvu dampinškog uvoza trebala temeljiti na 2005. godini koja je jedina godina u kojoj je industrija Unije ostvarila dobit i u kojoj je kineski uvoz bio manje prisutan na tržištu Unije. Smatra se, stoga, da se profitna marža od 3 % prometa treba smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati da će dobiti u izostanku štetnog dampinga.
(182)
Na temelju navedenog, izračunana je neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrojem gore navedene profitne marže od 3 % i troška proizvodnje.
(183)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe, prema vrsti proizvoda, ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku, s neštetnom cijenom proizvoda koje je industrija Unije prodala na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe zatim su izražene kao postotak prosječne CIF vrijednosti uvoza uspoređenih vrsta.
10.2. Privremene mjere
(184)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(185)
Individualne stope antidampinške pristojbe za trgovačka društva koje su navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(186)
Sve tvrdnje kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (3) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od pojedinačnih stopa carine.
(187)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale carine ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i ne proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili.
(188)
Utvrđene su marže dampinga i štete kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Nije dostupno
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak
8,9 %
57,3 %
Sva ostala trgovačka društva
9,3 %
57,6 %
11. OBJAVA
(189)
Gornji privremeni nalazi objavljuju se svim zainteresiranim stranama koje će biti pozvane iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti saslušanje. Njihovi će se komentari analizirati i uzeti u obzir, kada je opravdano, prije donošenja bilo kakvih konačnih odluka. Nadalje, trebalo bi naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojbi za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovno razmatrati za potrebe konačnih nalaza.
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera (osim konca za šivanje), nepripremljene u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilament od manje od 67 deciteksa podrijetlom iz NRK-a, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN 5402 20 00.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko-granica Unije, prije plaćanja pristojbe, za proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode trgovačka društva u nastavku iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba ( %)
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Trgovačka društva navedena u Prilogu
8,9
A977
Sva ostala trgovačka društva
9,3
A999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi instrumenta osiguranja u iznosu jednakom iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane strane mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je usvojena Uredba, izjaviti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane strane mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 6 mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 1. lipnja 2010.