РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
32012R0585
L 174/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 585/2012
od 26. lipnja 2012.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, i prekidu revizije nakon isteka mjere vezane uz uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 2., članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Prethodni ispitni postupak i postojeće mjere
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2320/97 (2) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom, između ostalog, iz Rusije. Odukom Komisije 2000/70/EZ (3), prihvaćena je obveza od izvoznika iz Rusije. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 348/2000 (4) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske i Ukrajine. Uredbom Vijeća (EZ) br. 1322/2004 (5) odlučeno je da se, radi opreza da se ne bi ponovilo prošlo nekonkurentno ponašanje određenih proizvođača iz Unije (vidjeti uvodnu izjavu 9. navedene Uredbe), ukinu mjere na snazi na uvoz iz, između ostalog, Rusije.
(2)
Nakon revizije ispitnog postupka izvršene u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 258/2005 (6) izmijenilo konačne mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 348/2000, ukinulo mogućnost izuzeća od pristojba predviđenih člankom 2. navedene Uredbe i uvelo antidampinšku pristojbu od 38,8 % na uvoz iz Hrvatske i antidampinšku pristojbu od 64,1 % na uvoz iz Ukrajine uz izuzetak uvoza društva Dnepropetrovsk Tube Works (DTW) koje je podlijegalo antidampinškoj pristojbi od 51,9 %.
(3)
Odlukom 2005/133/EZ (7) Komisija je djelomično obustavila konačne mjere vezane uz Hrvatsku i Ukrajinu na razdoblje od devet mjeseci koje je na snagu stupilo 18. veljače 2005. Djelomično proširenje produljeno je za dodatno razdoblje od jedne godine Uredbom Vijeća (EZ) br. 1866/2005 (8).
(4)
Uredbom (EZ) br. 954/2006 (9) Vijeće je uvelo konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi podrijetlom, između ostalog, iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine, ukinulo uredbe (EZ) br. 2320/97 i (EZ) br. 348/2000, prekinulo privremene i revizije nakon isteka antidampinških mjera na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom, između ostalog, iz Rusije i prekinulo privremene revizije antidampinških pristojba na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom, između ostalog, iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine („zadnji ispitni postupak”).
(5)
Stoga su mjere na snazi one utvrđene Uredbom (EZ) br. 954/2006, odnosno 29,8 % za uvoz iz Hrvatske, 35,8 % na uvoz iz Rusije, uz izuzetak društava Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant i Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant i OAO Seversky Tube Works (27,2 %), i 25,7 % na uvoz iz Ukrajine, uz izuzetak društava OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube i OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Što se tiče društava CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube i OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), podsjeća se da su se nazivi trgovačkih društava promijenili u veljači 2007. u CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Naknadno je društvo CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube prestalo djelovati kao pravna osoba i sva njegova vlasnička i nevlasnička prava i obveze preuzelo je društvo LLC Interpipe Niko Tube, osnovano u prosincu 2007.
(7)
U skladu s člankom 266. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, stopa antidampinške pristojbe za grupaciju Interpipe ponovno je izračunana na temelju odluke Europskog suda od 12. veljače 2012. (11). Pristojba trenutačno na snazi za navedenu grupaciju iznosi 17,7 % kako je utvrđeno Uredbom Vijeća (EU) br. 540/2012 (12) o uvođenju ove odluke Europskog suda.
1.2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere
(8)
Komisija je 28. lipnja 2011., putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije, najavila pokretanje revizije nakon isteka („obavijest o pokretanju postupka”) (13) antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
(9)
Revizija je pokrenuta nakon utemeljenog zahtjeva koji je 29. ožujka 2011. podnio Odbor za zaštitu industrije bešavnih čeličnih cijevi Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju većinski udio, u ovom primjeru više od 50 % ukupne proizvodnje Unije određenih bešavnih cijevi. Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
(10)
Usporedno s gore navedenom revizijom, nakon isteka mjere Komisija je pokrenula dvije djelomične revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe vezano uz uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Ukrajine i Rusije (14). Navedene je djelomične revizije zatražila jedna grupacija proizvođača izvoznika iz Ukrajine, grupacija Interpipe, i jedna grupacija proizvođača izvoznika iz Rusije, grupacija TMK. Obje su revizije u smislu opsega ograničene na ispitivanje dampinga u mjeri u kojoj se odnosi na podnositelje zahtjeva.
1.3. Ispitni postupak
(11)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila proizvođače izvoznike, uvoznike, poznate korisnike, predstavnike zemalja izvoznica, podnositelja zahtjeva i proizvođače iz Unije spomenute u zahtjevu o pokretanju revizije. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(12)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika u Rusiji i Ukrajini, proizvođača u Uniji i uvoznika uključenih u ispitni postupak, u početku je u obavijesti o pokretanju postupka predviđen odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se omogućilo Komisiji da odluči je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da odabere uzorak, gore navedene strane bile su zamoljene da se jave unutar 15 dana od pokretanja postupka i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
S obzirom na to da su samo jedan proizvođač izvoznik iz Rusije i samo jedan proizvođač izvoznik iz Ukrajine iznijeli podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazili volju za suradnju s Komisijom, odlučeno je da se odabir uzoraka u slučaju proizvođača izvoznika iz Rusije i Ukrajine neće primijeniti nego će se tim proizvođačima poslati upitnik. Stoga je proizvođač izvoznik iz Rusije koji je priložio podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka odlučio da neće dalje sudjelovati poslavši odgovor na upitnik namijenjen proizvođaču izvozniku iz Rusije.
(14)
Devetnaest proizvođača iz Unije dostavilo je podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazilo svoju spremnost na suradnju s Komisijom. Na temelju podataka primljenih od proizvođača iz Unije, Komisija je, prije pokretanja postupka, privremeno odabrala uzorak od četiri proizvođača koje se smatralo reprezentativnima za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Nakon primitka komentara vezanih uz ispravnost ovog odabira unutar roka od 15 dana od pokretanja postupka, Komisija je zamijenila jednog od privremeno odabranih proizvođača drugim proizvođačem.
(15)
Četiri uvoznika dostavilo je podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazilo svoju spremnost na suradnju s Komisijom. Stoga je Komisija odlučila da neće primijeniti odabir uzoraka i da će, umjesto toga, navedenim uvoznicima poslati upitnik.
(16)
Upitnici su poslani četvorici proizvođača iz Unije u uzorku, četvorici uvoznika i svim proizvođačima izvoznicima u trima dotičnim zemljama koji su se javili.
(17)
Ni jedan proizvođač izvoznik iz Rusije nije poslao odgovor na upitnik. Stoga se smatra da u ispitnom postupku nije sudjelovao ni jedan proizvođač izvoznik iz Rusije.
(18)
Jedna grupacija proizvođača izvoznika iz Ukrajine poslala je odgovor na upitnik.
(19)
Jedan proizvođač izvoznik iz Hrvatske poslao je odgovor na upitnik.
(20)
Odgovori na upitnik primljeni su od četiri proizvođača iz Unije u uzorku, tri uvoznika i jednog korisnika.
(21)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za potrebe utvrđivanja vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i proizašle štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Češka,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italija, i povezano društvo TGS UK, Aberdeen, UK,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Španjolska, i povezano društvo Almesa, Barcelona, Španjolska,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Njemačka;
(b)
proizvođač izvoznik u Hrvatskoj:
-
CMC Sisak d.o.o.;
(c)
proizvođač izvoznik u Ukrajini:
-
The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) i povezana trgovačka društva LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukrajina i Interpipe Europe SA, Lugano, Švicarska);
(d)
uvoznici/korisnici:
-
Castellan Maria & C SPS, San Dona di Piave, Italija,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italija.
(22)
Ispitni postupak u vezi s nastavljanjem ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(23)
Dotični je proizvod jednak onome iz prošlog ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja mjera koje su trenutačno na snazi, odnosno određene bešavne cijevi od željeza ili čelika (SPT), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera ne većeg od 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) ne većim od 0,86 prema formuli i kemijskoj analizi Međunarodnog instituta za zavarivanje (IIW) (15), podrijetlom iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93.
(24)
Dotični se proizvod koristi u čitavom nizu primjena, poput prijevoza plina i tekućina, u graditeljstvu za pilote, za mehaničku upotrebu, plinovode, toplinske cijevi te cijevi za naftovode (poznate kao „oil and country tubular goods” (OCTG)), zaštitne, proizvodne i bušaće cijevi koje se u naftnoj industriji koriste prilikom vađenja nafte.
(25)
Bešavne cijevi isporučene korisnicima poprimaju različite oblike. Mogu biti galvanizirane, navojne, dostavljene kao zelene cijevi (odnosno, bez toplinske obrade), s posebnim završetcima, različitim poprečnim presjecima, izrezane na određenu veličinu. Ne postoje opće, standardne veličine cijevi što objašnjava zašto se većina bešavnih cijevi radi po narudžbama kupaca. Bešavne se cijevi uglavnom spajaju varenjem. Međutim, u posebnim slučajevima može ih spojiti pomoću njihova navoja ili ih se može koristiti zasebno, iako ih se uvijek može zavariti. Ispitni je postupak pokazao da sve bešavne cijevi imaju jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva i jednaku osnovnu upotrebu.
2.2. Istovjetni proizvod
(26)
Kako je utvrđeno tijekom prethodnog, ali i zadnjeg ispitnog postupka, ovaj je postupak revizije nakon isteka mjere potvrdio da proizvod izvezen u Uniju iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćim tržištima Hrvatske, Rusije i Ukrajine, i proizvod koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i krajnju upotrebu te se, stoga, smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
(27)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li se damping nastavio ili ponovio prestanu li vrijediti mjere na snazi.
3.1. Uvodne napomene
(28)
Prema podacima Eurostata, tijekom RRIP-a ukupni je obujam uvoza bešavnih cijevi iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine iznosio 42 723 tone, što predstavlja 2,5 % tržišnog udjela Unije.
(29)
U skladu s člankom 11. stavkom 9. Osnovne uredbe, ista metodologija korištena je u zadnjem ispitnom postupku, kad god se okolnosti nisu mijenjale ili kad god su bili dostupni podaci. U slučaju nesuradnje, kao što je slučaj Rusije, trebalo je iskoristiti dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Što se Hrvatske i Ukrajine tiče, korišteni su podaci koje su dostavila trgovačka društva koja surađuju, kao i javno dostupni podaci.
3.2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
3.2.1. Opća metodologija
(30)
U nastavku iznesena opća metodologija primijenjena je na sve proizvođače koji surađuju u Hrvatskoj i Ukrajini. Prikaz nalaza o dampingu za svaku od dotičnih zemalja stoga samo opisuje što je specifično za svaku zemlju izvoznicu. Što se tiče Rusije, u nedostatku suradnje postojećih ruskih proizvođača izvoznika, cjelokupna se analiza, uključujući izračun dampinga, temelji na najboljim činjenicama dostupnima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
3.2.2. Uobičajena vrijednost
(31)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, najprije je za svakog proizvođača koji surađuje ispitano je li njegov ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji, odnosno, je li ukupan obujam takve prodaje predstavljalo najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju.
(32)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda, koji je na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RRIP-a prodao proizvođač izvoznik, predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(33)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a.
(34)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili ne.
(35)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RRIP-a.
(36)
U slučajevima kada za vrstu konkretnog proizvoda nije zabilježena domaća prodaja i kad je domaća prodaja vrsta proizvoda bila nedovoljna, uobičajena je vrijednost izračunana u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(37)
Prilikom određivanja uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se, prema uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine od strane proizvođača izvoznika ili na dostupnim činjenicama.
3.2.3. Izvozna cijena
(38)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti.
3.2.4. Usporedba
(39)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođača izvoznika grupacije koja surađuje uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
3.2.5. Dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju
(40)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom prema vrsti proizvoda s obzirom na cijene franko tvornica za svako trgovačko društvo koje surađuje, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
3.3. Hrvatska
(41)
Tijekom RRIP-a, ukupan obujam uvoza bešavnih cijevi društva CMC Sisak, jedinog proizvođača izvoznika bešavnih cijevi u Hrvatskoj, predstavljao je manje od 1 % ukupne potrošnje Unije.
3.3.1. Uobičajena vrijednost
(42)
Ispitni je postupak pokazao da je domaća prodaja dotičnog proizvoda bila reprezentativna u skladu s gore navedenim uvodnim izjavama 30. i 31., no da u uobičajenom tijeku trgovine prodaje nije bilo. Uobičajena vrijednosti za proizvođača koji surađuje izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(43)
Uobičajena je vrijednost zato izračunana na temelju troškova proizvodnje kojima je dodan razuman iznos za dobit i prodajne, opće i administrativne troškove (POA), na temelju dostupnih činjenica.
3.3.2. Izvozna cijena
(44)
Proizvođač koji surađuje izvozio je dotični proizvod nezavisnim kupcima u Uniji izravno ili putem svog povezanog trgovačkog društva u Švicarskoj. Izvozne su cijene, stoga, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, utvrđene na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti prvi nezavisni kupac u Uniji.
3.3.3. Usporedba
(45)
Usporedba između izračunane uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(46)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba na istoj razini trgovine, izvršena je odgovarajuća prilagodba za razlike za koje je utvrđeno da utječu na usporedivost cijena. Prilagodbe u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe izvršene su u smislu troškova prijevoza, rabata i popusta, provizija i troškova kredita.
3.3.4. Dampinška marža
(47)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka izračunane uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosjekom izvozne cijene u Uniju. Ta usporedba pokazala je postojanje značajnog dampinga tijekom RRIP-a od više od 60 %.
3.4. Rusija
(48)
Prema podacima Eurostata, tijekom RRIP-a ukupan je obujam uvoza bešavnih cijevi iz Rusije iznosio 10 785 tona, što predstavlja oko 1 % tržišnog djela Unije.
3.4.1. Uobičajena vrijednost
(49)
Kako je gore navedeno, u nedostatku suradnje proizvođača izvoznika iz Rusije, za utvrđivanje postojanja dampinga tijekom RRIP-a valjalo se poslužiti dostupnim činjenicama. U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i u nedostatku podataka iz upitnika, uobičajena je vrijednosti izračunana na temelju podataka revizijskog zahtjeva i periodičnih publikacija Metal Experta vezanih uz najosnovniju kvalitetu bešavnih, toplinski obrađenih cijevi.
(50)
Vezano uz cijene plina u Rusiji, kod uvođenja mjera tijekom zadnjeg ispitnog postupka ustanovljeno je da je na temelju članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe valjalo izvršiti prilagodbu (16). Međutim, kod trenutačnog ispitnog postupka uobičajena je vrijednost utvrđena bez da se razmotrilo je li bila potrebna prilagodba zbog troškova plina ruskih proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. Kako je prikazano u uvodnoj izjavi 53., korištenje neprilagođenih troškova proizvodnje jasno pokazuje postojanje dampinga tijekom RRIP-a. Kao posljedica toga i s obzirom na činjenicu da je svrha revizije nakon isteka mjere utvrditi bi li se damping vjerojatno nastavio ili ponovio u slučaju stavljanja mjera izvan snage kako bi se utvrdilo treba li mjere koje se trenutačno primjenjuju zadržati ili staviti izvan snage, smatralo se potrebnim ispitati je li prilagodba na temelju članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe opravdana u ovom slučaju.
3.4.2. Izvozna cijena
(51)
Prosječna izvozna cijena izračunana je na temelju vrijednosti CIF prema podacima Eurostata za odgovarajuće vrste bešavnih, toplinski obrađenih cijevi.
3.4.3. Usporedba
(52)
U nedostatku provjerenih podataka iz upitnika, usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju podataka zahtjeva u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
3.4.4. Dampinška marža
(53)
U skladu s člankom 18. stavkom 5. Osnovne uredbe dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe izračunane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u Uniju, po vrsti proizvoda. Navedena je usporedba pokazala postojanje dampinga od 38,4 %, što je više od dampinške marže od 35,8 % utvrđene tijekom zadnjeg ispitnog postupka.
3.5. Ukrajina
(54)
Od tri poznata proizvođača izvoznika u Ukrajini samo je jedna grupacija proizvođača izvoznika surađivala s Komisijom u trenutačnoj reviziji ispitnog postupka; grupacija Interpipe. Navedeni je proizvođač izvoznik predstavljao oko 70 % ukupne proizvodnje bešavnih cijevi u Ukrajini ili više od 80 % ukupnog izvoza Ukrajine u Uniju. Tijekom RRIP-a, udio ukrajinskog izvoza u Uniju u odnosu na potrošnju Unije iznosio je manje od 2 %.
3.5.1. Uobičajena vrijednost
(55)
Ispitni je postupak pokazao da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna u skladu s gore navedenim uvodnim izjavama od 31. do 33. Stoga je uobičajena vrijednost utvrđena u skladu s gore navedenim uvodnim izjavama od 34. do 37.
(56)
Što se tiče cijena energije u Ukrajini, pri uvođenju mjera tijekom zadnjeg ispitnog postupka (17) ustanovljeno je da potrebno izvršiti prilagodbu u skladu s člankom 2. stavkom 5 Osnovne uredbe. Međutim, kod trenutačnog ispitnog postupka uobičajena je vrijednost utvrđena bez da se razmotrilo je li bila potrebna prilagodba zbog troškova energije ukrajinskih proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. Kako je prikazano u uvodnoj izjavi 61. u nastavku, korištenje neprilagođenih troškova proizvodnje jasno pokazuje postojanje dampinga tijekom RRIP-a. Kao posljedica toga i s obzirom na činjenicu da je svrha revizije nakon isteka mjere utvrditi bi li se damping vjerojatno nastavio ili ponovio u slučaju stavljanja mjera izvan snage kako bi se utvrdilo treba li mjere koje se trenutačno primjenjuju zadržati ili staviti izvan snage, smatralo se potrebnim ispitati je li prilagodba na temelju članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe opravdana u ovom slučaju.
3.5.2. Izvozna cijena
(57)
Grupacija Interpipe izvozila je dotični proizvod nezavisnim kupcima u Uniji putem svog povezanog trgovačkog društva u Švicarskoj. Izvozne su cijene, stoga, utvrđene u skladu s uvodnom izjavom 38.
3.5.3. Usporedba
(58)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena grupacije Interpipe uspoređene su u skladu s uvodnom izjavom 39. Na toj su osnovi, kad je to bilo primjenljivo i opravdano, izvršene prilagodbe vezane uz prijevoz, osiguranje, manipuliranje, utovar i popratne troškove, troškove kredita i provizije.
3.5.4. Dampinška marža
(59)
Dampinška je marža izračunana u skladu s uvodnom izjavom 40.
(60)
Kao što je to bio slučaj i u prošlom ispitnom postupku te u skladu s uobičajenom praksom institucija, izračunana je jedinstvena dampinška marža za cijelu grupaciju. Pomoću metode korištene za te potrebe iznos dampinga izračunan je za svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika prije utvrđivanja ponderirane prosječne stope dampinga za cijelu grupaciju. Trebalo bi naglasiti da je ta metodologija bila drukčija od metodologije primijenjene u prošlom ispitnom postupku, kada je izračun dampinga izvršen objedinjavanjem svih odgovarajućih podataka vezanih uz proizvodnju, profitabilnost i prodaju proizvođača iz Unije. Promjena okolnosti koje jamče ovu promjenu metodologije rezultat je promjene organizacijske strukture grupacije koja omogućuje utvrđivanje proizvođača unutar grupacije u smislu prodaje i proizvodnje.
(61)
Usporedba je pokazala postojanje dampinga u iznosu od više od 10 % za grupaciju proizvođača izvoznika koja surađuje, koja je tijekom RRIP-a izvozila u Uniju.
4. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
4.1. Uvodne napomene
(62)
Iz gore navedenih razmatranja slijedi da se damping nastavio tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. Stoga je vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju da mjere prestanu vrijediti ispitana u nastavku.
4.1.1. Hrvatska
(63)
Kako je gore navedeno u uvodnoj izjavi 46., tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka utvrđeno je postojanje značajne dampinške marže. Međutim, vlasnik proizvođača izvoznika naknadno je odlučio prodati trgovačko društvo i, kao posljedica toga, proizvođač izvoznik je prestao prihvaćati nove narudžbe u jesen 2011. i do kraja 2011. zaustavio proizvodnju bešavnih cijevi. Slijedom toga, od 2012. u Hrvatskoj se ne proizvode bešavne cijevi, a izvoz tijekom razdoblja nakon RRIP-a bio je u vrlo ograničenim količinama.
(64)
Ispitni je postupak pokazao da trgovačko društvo koje je proizvodilo po narudžbi nema znatnih zaliha. Zbog čitavog niza različitih cijevi i velikih troškova, velike zalihe ne omogućuju gospodarsku korist.
(65)
U pogledu gore navedenih razmatranja i uzimajući u obzir da proces prodaje trgovačkog društva još uvijek traje, vrlo je malo vjerojatno da će se damping bešavnih cijevi podrijetlom iz Hrvatske nastaviti u kratkom do srednjem roku.
4.1.2. Rusija
4.1.2.1. Uvodne napomene
(66)
Osim analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga.
(67)
U tom pogledu, analizirani su sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Rusije, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Rusiji, privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja.
4.1.2.2. Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Rusije
(68)
Nakon uvođenja mjera u lipnju 2006., i njihove revizije u kolovozu 2008. Uredbom Vijeća (EZ) br. 812/2008 (18), uvoz podrijetlom iz Rusije stalno je opadao i ostao nizak do kraja RRIP-a.
(69)
Tijekom istog razdoblja cijene dampinškog uvoza iz Rusije ostale su relativno niske.
4.1.2.3. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Rusiji
(70)
Što se tiče ukupnog proizvodnog kapaciteta bešavnih cijevi u Rusiji, u nedostatku provjerenih podataka, razni javno dostupni izvori podataka ukazuju na proizvodni kapacitet koji uglavnom premašuje potražnju na domaćem tržištu.
(71)
Iako tržišni udio Rusije u Uniji nije znatno iznad 1 %, procijenjeni postojeći ruski kapacitet iznosi skoro 4 milijuna tona na godinu. Ruska industrija radi samo na procijenjenih 70 % svog proizvodnog kapaciteta. Zanemare li se poznata domaća potrošnja i obujam izvoza na ostala tržišta u skladu s ruskim izvoznim podacima, trenutačno postoji rezervni kapacitet koji prekoračuje 1 milijun tona na godinu što predstavlja gotovo 65 % potrošnje Unije. Usprkos ovom trenutačnom prekoračenju i na temelju podataka koje je priložio podnositelj pritužbe što zainteresirane strane nisu osporile, čini se da bi se ruski kapacitet u sljedećim godinama mogao dalje povećati. Jedan proizvođač izvoznik u Rusiji tvrdio je da djeluje na višem stupnju kapaciteta te da nema namjeru proširiti svoj proizvodni kapacitet u skoroj budućnosti. Navedeni je proizvođač izvoznik također tvrdio da, u skladu s uglednim tržišnim istraživanjem, stupanj iskorištenosti kapaciteta ruske industrije bešavnih cijevi bio je „visok”, a količina proizvodnje dotičnog proizvoda u Rusiji bila je u skladu s domaćom potrošnjom. Međutim, podaci koje je priložilo trgovačko društvo nisu bili dostupni u spisu jer je trgovačko društvo odlučilo da neće surađivati, ili se nisu mogli provjeriti. Štoviše, izraz „visok” nije kvantificiran u publikaciji i, stoga, nije bilo moguće donijeti zaključak. Zato komentari koji se odnose na razine proizvodnje i potrošnje dotičnog proizvoda u Rusiji nisu obezvrijedili postojanje znatnih rezervnih kapaciteta u Rusiji. Valja napomenuti da procijenjeni postojeći kapacitet od gotovo 4 milijuna tona na godinu nije osporen nakon objave nalaza ispitnog postupka svim zainteresiranim stranama.
4.1.2.4. Privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja
(72)
Kako je gore navedeno, znatno proizvodno prekoračenje na ruskom domaćem tržištu ukazuje na snažnu i prirodnu potrebu za pronalaskom alternativnih tržišta koja bi prihvatila ovaj višak proizvodnog kapaciteta.
(73)
Tržište Unije jedno je od najvećih na svijetu i još uvijek raste. Na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka bilo je jasno da su ruska trgovačka društva pokazala velik interes za prisutnost na jednom od najvećih tržišta na svijetu te ostvarivanje znatnog tržišnog udjela na tržištu Unije. Jedan proizvođač izvoznik u Rusiji tvrdio je da su podaci priloženi u skladu s obavijesti o pokretanju postupka trebali biti osnova za nalaze vezane uz postojanje dampinga i vjerojatnost ponavljanja dampinga ili štete, a ne da se navedeno utvrdi na najboljim dostupnim činjenicama. Međutim, nakon što je navedeni proizvođač izvoznik u Rusiji odlučio da neće dalje surađivati, naveo je da se zbog internog restrukturiranja ispunjeni upitnik, i podaci priloženi nakon pokretanja postupka, neće moći koristiti za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga ili toga jesu li se okolnosti promijenile u mjeri koja opravdava reviziju razine mjera. Stoga se smatralo da se navedeni podaci ne mogu koristiti.
4.1.2.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(74)
U pogledu gore navedenih nalaza može se zaključiti da je uvoz iz Rusije i dalje dampinški i da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga. S obzirom na trenutačni i potencijalni budući rezervni kapacitet u Rusiji i činjenicu da je tržište Unije jedno od najvećih tržišta na svijetu s privlačnim cijenama, može se zaključiti da će ruski izvoznici vjerojatno povećati izvoz u Uniju po dampinškim cijenama prestanu li vrijediti antidampinške mjere.
4.1.3. Ukrajina
4.1.3.1. Uvodne napomene
(75)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a (uvodne izjave od 54. do 61.), ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga.
(76)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ukrajine, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Ukrajini te privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja.
4.1.3.2. Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ukrajine
(77)
Nakon uvođenja konačnih mjera u lipnju 2006., uvoz iz Ukrajine znatno se smanjio i ostao na prilično niskoj razini s tržišnim udjelom Unije ispod 2 %. Tijekom istog razdoblja cijene dampinškog uvoza iz Ukrajine ostale su relativno niske. Osim toga, prosječne prodajne cijene na ostalim izvoznim tržištima osim Unije, na kojima se nisu primjenjivale antidampinške pristojbe, bile slične ili čak niže od prodajnih cijena u Uniji.
4.1.3.3. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Ukrajini
(78)
Na temelju javno dostupnih podataka postoje tri glavna ukrajinska proizvođača bešavnih cijevi s ukupnim procijenjenim proizvodnim kapacitetom od oko 1,5 milijun tona na godinu ili gotovo jednako iznosu ukupne potrošnje Unije.
(79)
Iako je ukrajinski tržišni udio u Uniji ispod 2 %, procijenjeni rezervni kapacitet u Ukrajini iznosi 50 % ili 750 000 tona na godinu, što predstavlja gotovo polovinu potrošnje Unije.
4.1.3.4. Privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja
(80)
Ispitni je postupak potvrdio da sva tri glavna ukrajinska proizvođača bešavnih cijevi izvoze dotični proizvod u Uniju. Ispitni je postupak dalje pokazao da strana koja surađuje izvozi u Uniju po dampinškim cijenama. Javno dostupni podaci dodatno pokazuju da ostali glavni ukrajinski proizvođači izvoze bešavne cijevi u Uniji po cijenama nižima od cijena trgovačkog društva koje surađuje.
4.1.3.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(81)
S obzirom na to da je uvoz iz Ukrajine i dalje dampinški i da se izvozna prodaja na izvozna tržišta osim Europske unije odvija po cijenama sličnima ili čak nižima od cijena Unije i da, uzimajući u obzir znatni rezervni kapacitet u Ukrajini i činjenicu da je tržište Unije jedno od najvećih tržišta na svijetu, može se zaključiti da će ukrajinski izvoznici vjerojatno povećati izvoz u Uniju po dampinškim cijenama prestanu li vrijediti antidampinške mjere.
4.2. Zaključak
(82)
U pogledu gore navedenih razmatranja zaključuje se da postoji značajan i stvaran rizik od nastavka dampinga vezano uz bešavne cijevi podrijetlom iz Ukrajine i Rusije, prestanu li vrijediti postojeće mjere. S druge strane, određene okolnosti koje su utvrđene u odnosu na Hrvatsku dovode do zaključka da nema rizika od nastavka dampinga ako isteknu antidampinške mjere koje se odnose na uvoz bešavnih cijevi podrijetlom iz Hrvatske.
5. PROIZVODNJA UNIJE I INDUSTRIJA UNIJE
(83)
Unutar Unije bešavne cijevi proizvodi oko 19 proizvođača/grupacija proizvođača koji čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
(84)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., uzorak koji se sastoji od četiri proizvođača/grupacija proizvođača odabran je od sljedećih 19 proizvođača iz Unije koji su dostavili tražene podatke:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Češka,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Rumunjska,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Njemačka,
-
Huta Batory, Poljska,
-
Ovako Steel AB, Švedska,
-
Productos Tubulares SA, Španjolska,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Njemačka,
-
Rurexpol Sp. z o.o., Poljska,
-
Silcotub, Rumunjska,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italija,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Španjolska,
-
TMK Artrom, Rumunjska,
-
Valcovny Trub Chomutov, Češka,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francuska,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Češka,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Njemačka,
-
V & M, Francuska,
-
Voest Alpine Tubulars, Austrija,
-
Železiarne Podbrezová, Slovačka.
(85)
Napominje se da su četiri proizvođača iz Unije u uzorku predstavljala 30 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RRIP-a i 35 % ukupne prodaje na tržištu Unije, dok je gore navedenih 19 proizvođača iz Unije činilo 100 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RRIP-a što se smatra reprezentativnim za čitavu proizvodnju Unije.
6. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
6.1. Potrošnja na tržištu Unije
(86)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i prema podacima Eurostata za sav uvoz EU-a.
(87)
Na temelju tih podataka utvrđeno je da se potrošnja Unije smanjila za 34 % s 2 597 110 tona na 1 724 743 tone između 2008. i RRIP-a. Potrošnja je 2008. bila jako visoka, što se može objasniti činjenicom da su visoke cijene nafte i plina tijekom 2008. potaknule ulaganja u te sektore i time povećale potražnju. Do glavnog smanjenja došlo je 2009. kad se potrošnja smanjila za gotovo 50 %. Nakon 2009. potrošnja se počela povećavati i taj se trend nastavio do RRIP-a.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Potrošnja Unije (u tonama)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indeks
100
52
62
66
6.2. Uvoz iz dotičnih zemalja
6.2.1. Kumulacija
(88)
U prethodnim ispitnim postupcima uvoz bešavnih cijevi podrijetlom iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine ocjenjivan je kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Ispitana je primjerenost kumulativnog ocjenjivanja u trenutačnom ispitnom postupku.
(89)
U vezi s tim utvrđeno da je dampinška marža utvrđena u vezi s uvozom iz svake od zemalja bila veća nego de minimis. Što se tiče količina, napravljena je prognostička analiza vjerojatnog obujma izvoza svake zemlje ako bi mjere prestale važiti. Otkriveno je da bi uvoz iz Rusije i Ukrajine, za razliku od Hrvatske, vjerojatno porastao na razine značajno iznad onih dosegnutih tijekom RRIP-a te da bi sigurno prešao prag zanemarivosti, ako mjere prestanu važiti. Što se tiče Hrvatske, utvrđeno je da je uvoz u Uniju tijekom razmatranog razdoblja bio zanemariv te da je proizvodnja u potpunosti obustavljena nakon RRIP-a. Stoga je malo vjerojatno da će se ova situacija promijeniti u kratkom roku.
(90)
S obzirom na činjenicu da je obujam dampinškog uvoza iz Hrvatske tijekom RRIP-a bio zanemariv i da se vjerojatno neće povećati zbog razloga istaknutih u gore navedenoj uvodnoj izjavi 88., smatralo se da kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe nisu ispunjeni vezano uz uvoz iz Hrvatske.
(91)
Što se tiče uvoza iz tri dotične zemlje, ispitni je postupak utvrdio da su uvezene bešavne cijevi iz ovih zemalja bile slične po osnovnim fizičkim i tehničkim značajkama. Nadalje, različite vrste uvezenih bešavnih cijevi mogle su se izmjenjivati s vrstama proizvedenima u Uniji i u Uniji su prodavane tijekom istog razdoblja. U svjetlu gore navedenog, smatralo se da su uvezene bešavne cijevi podrijetlom iz dotičnih zemalja konkurirale bešavnim cijevima proizvedenima u Uniji.
(92)
Na temelju gore navedenog, smatralo se stoga da su ispunjeni kriteriji u pogledu Rusije i Ukrajine određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Stoga je uvoz iz ove dvije zemlje ispitan kumulativno. Budući da kriteriji određeni u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe, i posebno uvjeti natjecanja između njihovih uvezenih proizvoda, nisu zadovoljeni s obzirom na Hrvatsku, uvoz podrijetlom iz ove zemlje ispitivao se zasebno.
6.3. Uvoz iz Rusije i Ukrajine
6.3.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza
(93)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Ukrajine smanjio se za 47 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, do velikog je pada od 44 % došlo 2009. i otad se uvoz dodatno smanjio s 40 611 na 38 108 tona. Pri tome u obzir treba uzeti i pad potrošnje.
(94)
Tržišni udio uvoza iz Rusije i Ukrajine smanjio se tijekom razmatranog razdoblja s 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Što se tiče ponderiranih prosječnih cijena uvoza bešavnih cijevi, cijene su se 2009. smanjile za 15 %, a zatim se povećale da bi tijekom RRIP-a dosegnule razinu jednaku onoj iz 2008. Navedeno smanjenje i zatim povećanje okvirno su pratili kretanje troškova sirovina.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Uvoz (u tonama)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indeks
100
56
55
53
Tržišni udio %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indeks
100
111
93
88
Cijena uvoza
741,03
627,66
649,96
734,22
Indeks
100
85
88
99
6.3.2. Sniženje cijena
(96)
U pogledu izostanka suradnje ruskih proizvođača izvoznika, trebalo je utvrditi sniženje cijene vezano uz uvoz iz Rusije prema uvoznim statističkim podacima pomoću podataka koji koriste oznaku KN prikupljenih na temelju članka 14. stavka 6. Osnovne uredbe. Sniženje cijena vezano uz uvoz iz Ukrajine utvrđeno je na temelju izvoznih cijena ukrajinskog proizvođača izvoznika koji surađuje, bez antidampinške pristojbe. Za industriju Unije važne prodajne cijene bile su cijene za nezavisne kupce, prilagođene, prema potrebi, razini franko tvornica. Tijekom RRIP-a marža sniženja cijena za uvoz bešavnih cijevi podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, s isključenom antidampinškom pristojbom, bila je u rasponu od 20,4 % do 55,4 %.
6.4. Uvoz iz Hrvatske
6.4.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Hrvatske
(97)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Hrvatske smanjio se za 133 % tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom 2008. uvoz je bio izuzetno ograničen, zatim se povećao do 2010., i tijekom RRIP-a opet nešto smanjio. Sveukupno je razina uvoza iz Hrvatske ostala jako niska tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(98)
Tržišni udio uvoza iz Hrvatske povećao se tijekom razmatranog razdoblja s 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Što se tiče uvoznih cijena, postupno su se smanjile za 23 % tijekom razmatranog razdoblja.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Uvoz
Indeks
100
153
251
233
Tržišni udio %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Cijena uvoza
Indeks
100
89
74
77
6.4.2. Sniženje cijena
(100)
Sniženje cijene utvrđeno je pomoću izvoznih cijena hrvatskog proizvođača koji surađuje, bez antidampinške pristojbe, te je utvrđeno da iznosi 29,3 %. U nedostatku bilo kojeg drugog proizvođača izvoznika iz Hrvatske, zaključak se smatra važećim za cijelu zemlju.
6.5. Ostale zemlje na koje se odnose antidampinške mjere
(101)
Na temelju podataka Eurostata, obujam uvoza bešavnih cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine, kako je navedeno u članku 1. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 926/2009 (19), smanjio se za 80 % tijekom razmatranog razdoblja.
(102)
Tržišni udio kineskog uvoza smanjio se s 20,5 % 2008. na 3,1 % tijekom RRIP-a.
7. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
(103)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
7.1. Uvodne napomene
(104)
U pogledu činjenice da se odabir uzoraka koristio s obzirom na industriju Unije, šteta se ocjenjivala na temelju podataka prikupljenih na razini cijele industrije Unije kako je definirano u uvodnoj izjavi 57. i na temelju podataka prikupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
(105)
Ako je izvršen odabir uzoraka, u skladu s utvrđenom praksom, određeni pokazatelji štete (proizvodnja, kapacitet, produktivnost, prodaja, tržišni udio, rast i zaposlenost) analiziraju se za industriju Unije kao cjelinu, dok se oni pokazatelji štete koji se odnose na rezultate pojedinačnih trgovačkih društava, tj. cijene, troškovi proizvodnje, profitabilnost, plaće, ulaganja, povrat na ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala, ispituju na temelju podataka skupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
7.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije
(a) Proizvodnja
(106)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 16 % između 2008. i RRIP-a, odnosno s 3 479 266 tona na 2 917 325 tona. Obujam proizvodnje znatno se smanjio za 43 % u 2009. kao posljedica globalnoga gospodarskog pada. U skladu s povećanom potražnjom, oporavio se 2010. i tijekom RRIP-a, te se povećao za 27 % između 2009. i RRIP-a, no više nije dosegnuo razinu iz 2008. Obujam proizvodnje imao je slična kretanja kao potrošnja, no manje se smanjio od potrošnje na tržištu Uniju kao posljedica potražnje na tržištima izvan EU-a.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Indeks
100
57
77
84
(b) Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(107)
Proizvodni je kapacitet ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Sa smanjenjem proizvodnje za 16 %, proizašla iskorištenost kapaciteta pala je s 80 % 2008. na 67 % tijekom RRIP-a. Međutim, do glavnog je pada s 80 % na 45 % došlo 2009. kao posljedica smanjenja obujma proizvodnje. Tijekom 2010. i RRIP-a iskorištenost kapaciteta stalno je rasla.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Kapacitet
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Indeks
100
101
100
101
Iskorištenost kapaciteta
80 %
45 %
62 %
67 %
Indeks
100
56
77
83
(c) Zalihe
(108)
Što se zaliha tiče, većina proizvodnje ovisi o narudžbama. Stoga se smatra da u ovom slučaju zalihe nisu bile važan pokazatelj štete jer su se 2009. zalihe proizvođača u uzorku znatno smanjile, no zatim povećale, uz blage promjene tijekom 2010. i RRIP-a, gotovo do iste razine kao 2008.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
106 078
82 788
107 490
104 184
Indeks
100
78
101
98
(d) Obujam prodaje
(109)
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije smanjila se za 21 % između 2008. i RRIP-a. Nakon pada smanjenja od 42 % 2009., obujam prodaje ponovno se povećao za 21 postotni bod do RRIP-a. Ovaj razvoj u skladu je s razvojem potrošnje na tržištu Unije koja je pala za 48 % 2009. kao posljedica gospodarskog pada te se počela oporavljati nakon toga.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Prodaja nepovezanim stranama u Uniji (u tonama)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indeks
100
58
73
79
(e) Tržišni udio
(110)
Industrija Unije uspjela je postupno povećati svoj tržišni udio od 2008. do RRIP-a. Do povećanja je uglavnom došlo zbog antidampinških mjera na snazi na uvoz iz Narodne Republike Kine od 2009. Tržišni udio u nastavku predstavlja udio ukupne prodaje industrije Unije, povezanim i nepovezanim kupcima, u Uniji kao postotak potrošnje Unije.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Tržišni udio
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indeks
100
112
120
121
(f) Rast
(111)
Između 2008. i RRIP-a, kad se potrošnja Unije smanjila za 34 %, obujam prodaje industrije Unije smanjio se za samo 21 %. Industrija Unije time je ostvarila tržišni udio, a uvoz iz Rusije i Ukrajine smanjio se za 0,6 % tijekom istog razdoblja.
(g) Zaposlenost
(112)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjila se za 8 % između 2008. i RRIP-a. Opadanje je počelo 2009., nastavilo se 2010., no tijekom RRIP-a je, u odnosu na 2010., ponovno zabilježen porast za 11 %. To pokazuje da se industrija Unije mogla prilagoditi novoj situaciji na tržištu.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Zaposlenost
14 456
13 131
12 073
13 368
Indeks
100
91
84
92
(h) Produktivnost
(113)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) zaposlenih po godini, bila je promjenljiva tijekom razmatranog razdoblja.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Produktivnost u tonama po zaposleniku
240,7
150,8
221,6
218,2
Indeks
100
63
92
91
(i) Visina dampinške marže
(114)
Što se tiče učinka visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije, učinak se, s obzirom na ukupni obujam uvoza iz dotičnih zemalja, ne može smatrati zanemarivim.
7.3. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku
(a) Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(115)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije povećale su se za 13 % između 2008. i RRIP-a. Cijene su blago porasle 2009. prije pada za 17 % 2010. Tijekom RRIP-a cijene su porasle u usporedbi s 2010. Navedeni razvoj cijena povezan je s činjenicom da je 2008. bila godina izuzetno visoke potražnje i visokih cijena sirovina što je dovelo do viših prodajnih cijena. Učinci su bili prisutni i u prvom dijelu 2009. Što se tiče drugog dijela 2009., potražnja se znatno smanjila i cijene su se smanjile u skladu s trendom smanjenja cijena sirovina. Cijene su se prestale smanjivati tijekom RRIP-a.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Prosječna jedinična prodajna cijena u EU-u (EUR/tona)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indeks
100
101
84
87
(b) Plaće
(116)
Između 2008. i RRIP-a, prosječna plaća po EPRV-u smanjila se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, nije moguće donijeti ni jedan smisleni zaključak.
(c) Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(117)
Ulaganja u bešavne cijevi tijekom razmatranog razdoblja povećala su se za 24 %. Ulaganja su bila znatna i iznosila su više od 100 milijuna EUR tijekom RRIP-a. Bešavne cijevi predstavljaju kapitalno intenzivnu industriju koja zahtijeva znatna ulaganja u proizvodne linije da bi ostala konkurentna. Ispitni je postupak pokazao da su ulaganja izvršena da bi se proizvodni kapacitet zadržao na trenutačnoj razini, a ne da bi se povećao obujam proizvodnje. Također je utvrđeno da proizvođači u uzorku nisu imali poteškoća s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Ulaganja (u tisućama EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Indeks
100
110
122
124
(d) Profitabilnost na tržištu Unije
(118)
Iako se profitabilnost smanjila za 66 % tijekom razmatranog razdoblja, proizvođači u uzorku uspjeli su ostvariti dobit tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Dobit ostvarena od 2008. do RRIP-a bila je iznad ciljane dobiti od 3 % utvrđene u zadnjem ispitnom postupku. 2008. bila je vrlo dobra godina s visokom dobiti. 2009. i 2010. profitabilnost se smanjila za 50 % u usporedbi s prethodnom godinom, no tijekom RRIP-a se ponovno povećala za 35 % u usporedbi s 2010. te je iznosila 6,6 %. Zbog trajne globalne potražnje za proizvodima proizvođača u uzorku koja im je omogućila smanjenje fiksnih troškova, industrija Unije uspjela se prilagoditi smanjenju potražnje u EU-u. Smanjenje profitabilnosti nakon 2008. objašnjava se gospodarskim padom koji je doveo do znatnog smanjenja potražnje, pada cijena i smanjenja obujma proizvodnje što je imalo negativan učinak na trošak proizvodnje.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Profitabilnost na tržištu Unije (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Indeks
100
49
25
34
(e) Povrat ulaganja
(119)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao ukupna dobit ostvarena iz djelatnosti bešavnih cijevi, u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti imovine izravno ili neizravno povezane s proizvodnjom bešavnih cijevi, općenito je slijedio trend profitabilnosti tijekom čitavog razmatranog razdoblja i ostao pozitivan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Povrat ulaganja smanjio se za 80 % tijekom razmatranog razdoblja, no tijekom RRIP-a se ponovno povećao za 50 % u usporedbi s 2010.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Povrat ulaganja (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Indeks
100
23
13
20
(f) Novčani tok
(120)
Položaj novčanog toka znatno se pogoršao između 2008. i RRIP-a smanjivši se za 93 %. Kretanje novčanog toka nije se razvijalo u skladu s kretanjem profitabilnosti što se može objasniti troškom amortizacije koja je uobičajeno visoka za ovu kapitalnu intenzivnu industriju.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Novčani tok (u tisućama eura)
466 198
345 152
45 562
33 614
Indeks
100
74
10
7
(g) Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(121)
Gore ispitani pokazatelji ukazuju na to da je industrija Unije pretrpjela štetu zbog gospodarskog pada kroz smanjenje obujma prodaje, obujma proizvodnje, povrata ulaganja i novčanog toka, no također pokazuju da je industrija Unije prilagodila svoju proizvodnu opremu da bi se lakše nosila s gospodarskog situacijom te da bi mogla iskoristiti mogućnosti na tržištu Unije i izvan njega, posebno u segmentima u kojima je moguće ostvariti visoke marže. Poboljšanje gospodarske i financijske situacije industrije Unije, nakon uvođenja antidampinških mjera 2006. na uvoz iz dotičnih zemalja i 2009. na uvoz iz Narodne Republike Kine, pokazuje da su mjere učinkovite i da se industrija Unije oporavila od učinaka prošlih dampinških praksa, iako više ne ostvaruje razinu profitabilnosti iz 2008.
7.4. Zaključak
(122)
Iako se potrošnja smanjila za 34 %, industrija Unije uspjela je povećati tržišni udio, a obujam proizvodnje i obujam prodaje smanjili su se manje nego potrošnja. U smislu profitabilnosti, industrija Unije bila je profitabilna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir gore navedeno, može se zaključiti da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
8. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(123)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 69., 70., 77. i 78., proizvođači izvoznici u Rusiji i Ukrajini imaju potencijal za znatno povećanje obujma izvoza u Uniji pomoću dostupnog rezervnog kapaciteta od oko 1 750 000 tona, što je jednako ukupnoj potrošnji Unije. Ukupni kapacitet proizvođača izvoznika u Rusiji i Ukrajini iznosi 5 500 000 tona. Stoga je vjerojatno da će značajne količine bešavnih cijevi iz Rusije i Ukrajine prodrijeti na tržište Unije kako bi se vratio izgubljeni tržišni udio zbog antidampinških pristojba na snazi i dalje ga povećati ako bi mjere prestale važiti.
(124)
Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 95., utvrđeno je da su cijene uvoza iz Rusije i Ukrajine niske i da snižavaju cijene EU-a. Ove niske cijene bi se najvjerojatnije nastavile primjenjivati. U slučaju Ukrajine, kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 80., cijene mogu pasti čak i više. Takvo ponašanje prema cijenama, zajedno sa sposobnošću izvoznika u tim zemalja da isporuče značajne količine dotičnog proizvoda na tržište Unije, prema svim bi vjerojatnostima imalo učinak pada cijena na tržištu Unije, s očekivanim negativnim utjecajem na gospodarsko stanje industrije Unije. Kako je gore prikazano, financijski rezultati industrije Unije usko su povezani s razinom cijena na tržištu Unije. Stoga je vjerojatno da bi, da je industrija Unije bila izložen povećanom obujmu uvoza iz Rusije i Ukrajine po dampinškim cijenama, to dovelo do pogoršanja financijske situacije kako je utvrđeno u zadnjem ispitnom postupku. Na temelju toga se, stoga, zaključuje da bi stavljanje mjera na uvoz podrijetlom iz Rusije i Ukrajine izvan snage vrlo vjerojatno dovelo do ponavljanja štete industriji Unije.
(125)
Važno je podsjetiti da su antidampinške mjere uvedene 2006. da bi se ublažili učinci štetnog dampinga zbog uvoza iz, između ostalog, Hrvatske, Rusije i Ukrajine. Međutim, industrija Unije nije mogla u potpunosti iskoristiti prednosti tih mjera jer su tržišni udjeli navedenih zemalja zamijenjeni niskim cijenama kineskog uvoza. To je svakako ograničilo oporavak industrije Unije do ponovnog uvođenja mjera protiv Kine 2009. Stoga se može zaključiti da se oporavak industrije Unije od prošlog dampinga ne može smatrati potpunim i da industrija Unije i dalje ostaje u ranjivom položaju u odnosu na štetan učinak koji bi mogla uzrokovati prisutnost znatnih količina dampinškog uvoza na tržištu Unije.
(126)
Što se tiče Hrvatske, i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60., jedino je postrojenje stavljeno u prodaju, proizvodnja je u potpunosti obustavljena i vjerojatno se neće opet pokrenuti u kratkom roku. Osim toga, s obzirom na zanemarive količine izvezene u Unije, čak i da se proizvodnja opet pokrene u kratkom roku, malo je vjerojatno da će obujam za izvoz u Uniju dosegnuti količine izvezene u prošlosti.
(127)
Stoga, u pogledu zanemarivog izvoza tijekom razmatranog razdoblja i činjenice da je proizvodnja u potpunosti obustavljena nakon RRIP-a, zaključuje se da stavljanje mjera na uvoz podrijetlom iz Hrvatske izvan snage vrlo vjerojatno ne bi rezultiralo ponavljanjem štete industriji Unije.
9. INTERES UNIJE
9.1. Uvod
(128)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Rusije i Ukrajine bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa. Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične strane.
(129)
Na toj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza podrijetlom iz Rusije i Ukrajine u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
9.2. Interes industrije Unije
(130)
Dokazano je da je industrija Unije strukturno održiva industrija. To se potvrdilo pozitivnim razvojem njezinoga gospodarskog stanja promatranog tijekom razmatranog razdoblja. Činjenica da je industrija Unije povećala svoj tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja posebno je značajan pokazatelj da se industrija Unije uspjela prilagoditi promijenjenim tržišnim okolnostima. Također, industrija Unije ostala je profitabilna tijekom razmatranog razdoblja.
(131)
Opravdano se može očekivati da će industrija Unije nastaviti imati koristi od primjenjivanja mjera. Uvođenje mjera omogućit će industriji Unije da poveća svoj obujam prodaje i razinu dobiti i time osigura nastavak ulaganja u svoja proizvodna postrojenja. Ako se mjere protiv uvoza podrijetlom iz Rusije i Ukrajine ne zadrže, industrija Unije vjerojatno će ponovno trpjeti štetu od povećanog uvoza po dampinškim cijenama iz tih zemalja, a financijsko stanje će se pogoršati.
9.3. Interes uvoznika
(132)
Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan za uvoznike. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., tri su uvoznika odgovorila na upitnik i u potpunosti surađivala u ovom ispitnom postupku. Naznačila su da mjere povećavaju cijene. Međutim, s obzirom na to da je ispitni postupak također pokazao da uvoznici koji surađuju dobavljaju bešavne cijevi od raznih dobavljača iz mnogih zemalja i da su cijene na konkurentnim razinama, mogući učinak nastavka uvođenja mjera na uvoz iz Rusije i Ukrajine bit će ograničen.
(133)
Na temelju prethodno navedenog, zaključeno je da trenutačne mjere koje su na snazi nemaju znatan negativan učinak na financijski položaj uvoznika i da nastavak uvođenja mjera neće nepropisno utjecati na njih.
9.4. Interes korisnika
(134)
Na temelju dostupnih podataka čini se da je udio bešavnih cijevi u troškovima proizvodnje korisnika prilično nizak. Bešavne su cijevi uglavnom dio većih projekata (toplinski sustavi, cjevovodi, zgrade) te čine samo ograničen dio tih projekata. Mogući učinak nastavka uvođenja mjera zato možda ne bude značajan.
(135)
Komisija je poslala upitnike svim poznatim korisnicima. Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 18., samo je jedan korisnik surađivao u ispitnom postupku. To je značilo da nije pretrpio štetu od postojanja mjera budući da su bili dostupni drugi izvori te da bešavne cijevi nisu predstavljale značajan udio njegovih troškova proizvodnje. U ovom je kontekstu zaključeno da, s obzirom na zanemariv učinak troška bešavnih cijevi na industrije korisnika i postojanje drugih dostupnih izvora opskrbe, mjere na snazi nemaju značajan učinak na industriju korisnika.
9.5. Zaključak o interesu Unije
(136)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
10. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(137)
Sve su strane obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti da se postojeće mjere nastave primjenjivati na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Ukrajine te da se ukinu s obzirom na uvoz podrijetlom iz Hrvatske. Nakon te obavijesti također im je odobreno razdoblje za iznošenje prigovora.
(138)
Jedan je ruski izvoznik zahtijevao i odobrena mu je rasprava sa službenikom za saslušanje. Navedeni je izvoznik tvrdio da je Komisija netočno zaključila da nije surađivao tijekom ispitnog postupka. Taj se izvoznik javio kao zainteresirana strana i Komisiji podnio dva podneska, uglavnom povezana sa štetom, koji su na odgovarajući način uzeti u razmatranje od strane Komisije. Međutim, navedeni izvoznik nije odgovorio na upitnik o dampingu i nije priložio podatke koji se odnose na njegovu izvoznu cijenu. Stoga je Komisija morala izračunati uobičajenu vrijednost za Rusiju na temelju najboljih dostupnih činjenica. Navedeni izvoznik nije doveo u pitanje korištenje te metodologije. U tim se okolnostima ne može smatrati da je izvoznik u potpunosti surađivao tijekom ispitnog postupka.
(139)
Isti je izvoznik također tvrdio da je objava bila nejasno, kontradiktorno i nedovoljno obrazložena. Međutim, navedena tvrdnja nije utemeljena.
(140)
Drugi je ruski izvoznik tvrdio da se uvoz iz Rusije ne bi trebao dodavati uvozu iz Ukrajine. Međutim, tijekom zadnjeg ispitnog postupka uvoz iz Rusije i Ukrajine ocijenjen je kumulativno (zajedno s uvozom iz Hrvatske). S obzirom na to da uvoz iz Rusije i Ukrajine ispunjava uvjete članka 3. stavka 4. Osnovne uredbe, učinci takvog uvoza kumulativno su ocijenjeni kako je određeno uvodnim izjavama od 88. do 92. Nisu izneseni novi argumenti koji bi opravdali promjenu u metodologiji u tom smislu.
(141)
Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da položaj industrije Unije ne opravdava održavanje mjera jer je ponavljanje štete malo vjerojatno. Međutim, nisu izneseni novi argumenti koji bi doveli do drukčijeg zaključka vezano uz ponavljanje štete kako je određeno gore navedenim uvodnim izjavama od 123. do 127.
(142)
Nekoliko zainteresiranih strana također je tvrdilo da je dugo trajanje mjera neopravdano te da se moraju ukinuti. U tom smislu valja podsjetiti da je ovo prva revizija nakon isteka mjere vezana uz trenutačno područje primjene proizvoda. Mjere koje se odnose na ovo područje primjene proizvoda na snazi su tek od 2006. što se ne može smatrati neopravdano dugim razdobljem. Mjere su bile na snazi između 1997. i 2004. vezano uz uvoz iz Rusije i između 2000. i 2004. vezano uz uvoz iz Hrvatske i Ukrajine, no te su se mjere odnosile na puno manje područje primjene proizvoda. U svakom slučaju, s obzirom na to da je ovim ispitnom postupkom utvrđeno da su uvjeti članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe ispunjeni za nastavak uvođenje mjera, činjenica da su mjere bile na snazi više godina je nebitna.
(143)
Naposljetku je navedeno da je uvoz iz Rusije tretiran drukčije od uvoza iz Bjelarusa i Hrvatske, što se može smatrati diskriminacijom. Ova izjava ne odražava stvarnost jer je položaj tih zemalja potpuno drukčiji. Pritužba koja se odnosi na uvoz iz Bjelarusa povučena je i postupak je naknadno prekinut u skladu s člankom 9. stavkom 1. Osnovne uredbe (20). Nakon objave nisu izneseni pokazatelji da takav prekid ne bi bio u interesu Unije. Što se tiče Hrvatske, kako je određeno uvodnim izjavama od 63. do 65., proizvodnja u Hrvatskoj je obustavljena.
(144)
Stoga se može zaključiti da nisu primljeni komentari koji bi mogli promijeniti gore navedene zaključke.
(145)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz bešavnih cijevi podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, trebalo bi zadržati. Suprotno tome, mjere koje se primjenjuju na uvoz iz Hrvatske trebale bi prestati vrijediti,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bešavnih cijevi od željeza ili čelika, kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera ne većeg od 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) ne većim od 0,86 prema formuli i kemijskoj analizi Međunarodnog instituta za zavarivanje (IIW) (21), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93 (22) (oznake TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 i 7304599320) podrijetlom iz Rusije i Ukrajine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant i Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant i OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Sva ostala trgovačka društva
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Sva ostala trgovačka društva
25,7
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
4. Prekida se postupak revizije vezano uz uvoz bešavnih cijevi od željeza ili čelika, kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera ne većeg od 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) ne većim od 0,86 prema formuli i kemijskoj analizi Međunarodnog instituta za zavarivanje (IIW), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93 podrijetlom iz Hrvatske.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 26. lipnja 2012.