РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 137/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 февруари 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете, с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Калциевият формат (CAS 544-17-2) е тор с второстепенен хранителен елемент, който се използва като листен тор за отглеждане на плодове в една държава-членка. Веществото е безвредно за околната среда и здравето на човека. По тази причина, за да стане по-леснодостъпен за земеделските производители в Съюза, калциевият формат следва да бъде признат като „ЕО тор“.
(3)
Разпоредбите относно хелатираните хранителни микроелементи и разтворите на хранителните микроелементи следва да бъдат адаптирани, за да се позволи употребата на повече от един хелатиращ агент, да се въведат общи стойности за минималното съдържание на водоразтворими хранителни микроелементи и да се гарантира, че всеки един хелатиращ агент, който хелатира минимум 1 % от водоразтворимия хранителен микроелемент и който е идентифициран и определен количествено съгласно стандарт EN, е етикетиран. Необходимо е да се предвиди достатъчно дълъг преходен период, който да даде възможност на икономическите оператори да продадат наличните количества торове.
(4)
Цинков оксид (CAS 1314-13-2) на прах е цинков тор, включен в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Употребата на цинков оксид под формата на прах създава потенциален риск от прахообразни частици. Употребата на цинков оксид под формата на стабилна водна суспензия предотвратява подобен риск. Поради това суспензията на цинков тор следва да бъде призната за „ЕО тор“ с цел по-безопасна употреба на цинков оксид. За да се позволи гъвкавост във формулациите, използването на цинкови соли, както и на един или повече видове цинкови хелати също следва да бъде разрешено във всички подобни суспензии на водна основа.
(5)
В член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се регламентират правилата относно състава и етикетирането на торове от смеси от хранителни микроелементи, но подобни смеси все още не фигурират сред видовете торове, включени в приложение I. Поради това торовете от смеси от микроелементи не могат да се продават като „ЕО торове“. По тази причина обозначенията на видовете торове с хранителни микроелементи, твърди или течни, трябва да бъдат включени в приложение I.
(6)
Имино-ди-янтарната киселина (IDHA) е хелатиращ агент, който е разрешен за употреба в две държави-членки за листно подхранване, за внасяне в почвата, в хидропониката и фертигацията. Имино-ди-янтарната киселина следва да бъде включена в списъка с разрешени хелатиращи агенти в приложение I, за да стане по-леснодостъпна за земеделските производители в Съюза.
(7)
Съгласно член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 контролът на „ЕО торовете“ трябва да се извършва в съответствие с методите за анализ, описани в него. Някои методи обаче не са международно признати. Европейският комитет по стандартизация вече е разработил EN стандарти, които следва да заменят посочените методи.
(8)
Валидираните методи, публикувани като EN стандарти, обикновено включват ринг-тест (междулабораторен тест) за проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на аналитичните методи между различните лаборатории. Поради това следва да се прави разграничение между валидираните EN стандарти и невалидираните методи, което би спомогнало за идентифициране на EN стандартите, които са преминали междулабораторен тест, за да се информират правилно контролните органи за статистическата надеждност на EN стандартите.
(9)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещото преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на стандартите в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, които предстои да бъдат публикувани от Европейския комитет по стандартизация.
(10)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(11)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Преходни разпоредби
Букви а)-д) от точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 9 октомври 2012 г. за торове, които са пуснати на пазара преди 9 март 2011 г.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 февруари 2011 година.
32011R0137
L 043/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 137/2011
od 16. veljače 2011.
o izmjeni Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 2003/2003 o gnojivima zbog prilagodbe njenih priloga I. i IV. tehničkom napretku
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o gnojivima (1), a posebno njezin članak 31. stavke 1. i 3.,
budući da:
(1)
U članku 3. Uredbe (EZ) br. 2003/2003 navodi se da gnojivo koje pripada vrsti gnojiva popisanoj u njenom Prilogu I. i koje ispunjava uvjete navedene u toj Uredbi može nositi oznaku „EZ gnojivo”.
(2)
Kalcijev formiat (CAS 544-17-2) sekundarno je hranjivo gnojivo koje se koristi kao lisno gnojivo za uzgoj voća u jednoj državi članici. Tvar je bezopasna za okoliš i zdravlje ljudi. Stoga, kako bi se poljoprivrednicima omogućio lakši pristup ovom gnojivu širom Unije, kalcijev formiat mora se priznati kao vrsta „EZ gnojiva”.
(3)
Trebalo bi prilagoditi odredbe o mikrohranjivim kelatima i mikrohranjivim otopinama da se omogući korištenje više od jednog kelatnog reagensa, za uvođenje zajedničkih vrijednosti za najniži udio mikrohranjive tvari topljive u vodi te kako bi se osiguralo označivanje svakog kelatnog reagensa koji kelira barem 1 % mikrohranjive tvari topljive u vodi i koji je identificiran i kvantificiran u EN normama. Potrebno je dovoljno dugo prijelazno razdoblje kako bi se omogućilo poslovnim subjektima da prodaju svoje zalihe gnojiva.
(4)
Cinkov oksid u prahu (CAS 1314-13-2) je cinkovo gnojivo navedeno u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2003/2003. Cinkov oksid u prahu predstavlja potencijalnu opasnost od prašine prilikom korištenja. Korištenjem cinkovog oksida u obliku stabilne suspenzije u vodi izbjegava se ta opasnost. Stoga bi suspenziju cinkovoga gnojiva trebalo priznati kao vrstu „EZ gnojiva” kako bi se omogućilo sigurnije korištenje cinkovog oksida. Zbog osiguranja većih mogućnosti također bi trebalo dozvoliti korištenje cinkovih soli te jedne ili više vrsta cinkovih kelata u bilo kojoj takvoj suspenziji na bazi vode.
(5)
Članak 23. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 2003/2003 sadrži pravila o sastavu i označivanju miješanih mikrohranjivih gnojiva, ali te smjese još nisu naznačene među vrstama gnojiva u Prilogu I. Miješana mikrohranjiva gnojiva se stoga ne mogu prodavati pod oznakom „EC gnojiva”. Tipske oznake mikrohranjivih gnojiva stoga bi trebalo unijeti u Prilog I. za kruta i tekuća gnojiva.
(6)
Iminodijantarna kiselina (dalje u tekstu: IDHA) kelatni je reagens odobren za korištenje u dvije države članice kao lisni raspršivač, za primjenu na tlu, u hidroponiji i u fertirigaciji. IDHA bi trebalo dodati popisu odobrenih kelatnih reagensa u Prilogu I. kako bi se poljoprivrednicima širom Unije omogućio lakši pristup ovom reagensu.
(7)
Člankom 29. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 2003/2003 propisuje se kontrola „EZ gnojiva” u skladu s metodama analize opisanima u tom stavku. Međutim, neke metode nisu priznate na međunarodnoj razini. Sada je Europski odbor za normizaciju razvio EN norme koje bi trebale zamijeniti te metode.
(8)
Potvrđene metode objavljene kao EN norme obično uključuju kružni test (međulaboratorijski test) kojim se provjeravaju točnost i ponovljivost analitičkih metoda između različitih laboratorija. Razlika između potvrđenih EN normi i nepotvrđenih metoda stoga se mora utvrditi kao pomoć u identificiranju EN normi koje su prošle međulaboratorijski test da se kontrolore može točno obavijestiti o statističkoj pouzdanosti EN normi.
(9)
Za pojednostavnjenje zakonodavstva i buduće revizije, potrebno je zamijeniti cijeli tekst o normama u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 s upućivanjem na EN norme koje će objaviti Europski odbor za normizaciju.
(10)
Uredbu (EZ) br. 2003/2003 bi stoga trebalo na odgovarajući način izmijeniti.
(11)
Mjere navedene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog u članku 32. Uredbe (EZ) br. 2003/2003,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene
1. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.
2. Prilog IV. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.
Članak 2.
Prijelazne odredbe
Podtočke od (a) do (e) točke 2. Priloga I. primjenjuju se od 9. listopada 2012. na gnojiva stavljena na tržište prije 9. ožujka 2011.
Članak 3.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. veljače 2011.