РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 691/2010 НА КОМИСИЯТА
от 29 юли 2010 година
за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (Рамков регламент) (1), и по-специално член 11,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 549/2004 изисква създаването на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции посредством правила за прилагане.
(2)
Схемата за ефективност следва да допринесе за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване в ключовите области на дейността - безопасност, околна среда, капацитет и рентабилност, в съответствие с тези, определени в работната рамка на Генералния план за УВД, като всички те изхождат от първостепенните цели, свързани с безопасността.
(3)
Схемата за ефективност следва да предвиди показатели и задължителни цели в ключови области на дейността, с помощта на които изискваните равнища на безопасност да бъдат напълно постигнати и поддържани, като едновременно с това се даде възможност за поставяне на цели за ефективност в други ключови области на дейността.
(4)
Схемата за ефективност следва да бъде създадена и да действа с дългосрочна перспектива по отношение на обществените цели на високо равнище.
(5)
Схемата за ефективност следва да разглежда аеронавигационно обслужване, включително летищата, чрез подхода „от врата до врата“ с оглед подобряване на цялостната ефективност на мрежата.
(6)
При подготовката и мониторинга на схемата за ефективност следва да бъдат надлежно взети под внимание взаимозависимостта между равнищата на националните и функционалните блокове въздушно пространство и равнището на мрежата, както и взаимозависимостта между целите за ефективност, като всички те имат отношение към първостепенните цели, свързани с безопасността.
(7)
За времето на референтния период плановете за ефективност следва да отбелязват отговорностите на държавите-членки за постигане целите на Единното европейско небе и баланса между нуждите на всички ползватели на въздушното пространство и предлагането на услуги, осигурени от доставчиците на аеронавигационно обслужване.
(8)
От националните надзорни органи се очаква да играят ключова роля в прилагането на схемата за ефективност. Държавите-членки следователно трябва да гарантират, че са в състояние ефективно да изпълняват тези допълнителни отговорности.
(9)
Плановете за ефективност следва да описват мерките, като схеми за стимулиране, които имат за цел да насочват поведението на заинтересованите страни към подобряване на ефективността на национално равнище, на равнище функционален блок въздушно пространство и на европейско равнище.
(10)
Създаването на подходящи механизми за предупреждение следва да позволи прилагането на адекватни мерки, насочени към спазване на изискванията за безопасност, както и непрекъснатост при осигуряване на обслужването при обстоятелства, които са били непредвидими към момента на приемане на плановете за ефективност и които са непреодолими и извън контрола на държавите-членки и на образуванията, за които се отнасят целите за ефективност.
(11)
На национално равнище и/или равнище функционален блок въздушно пространство, както и на равнище Европейски съюз следва да се проведат ефективни консултации със заинтересованите страни.
(12)
Като се отчита надлежно ефективността на военните мисии, гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключителна важност за постигането на целите за ефективност.
(13)
Схемата за ефективност не трябва да засяга разпоредбите на член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, насочени към защита на основни интереси от политиката за сигурност и защита.
(14)
Ключовите показатели за ефективност следва да се избират така, че да са конкретни, измерими и да позволяват разпределение на отговорността за постигане на целите за ефективност. Свързаните цели следва да бъдат постижими, реалистични и срочни и да са насочени към ефективно управление на устойчивото функциониране на аеронавигационно обслужване.
(15)
Прилагането на задължителните цели за ефективност, подкрепено от стимули, които могат да бъдат от финансово естество, изисква съответна връзка с Регламент (ЕО) № 1794/2006 на Комисията от 6 декември 2006 г. за установяване на обща схема за таксуване на аеронавигационното обслужване (2).
(16)
Установяването и прилагането на ключови показатели за ефективност и на цели за ефективност изискват подходяща съвместимост с целите, свързани с безопасността, и стандартите, определени в Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване, за създаване на Европейска агенция за авиационна безопасност и за отмяна на Директива 91/670/ЕИО на Съвета, Регламент (ЕО) № 1592/2002 и Директива 2004/36/ЕО (3), както и в правилата за неговото прилагане, заедно с мерките, предприети от Европейския съюз за постигане и поддържане на тези цели.
(17)
По време на референтните периоди следва да се осъществява ефективен процес за наблюдение на ефективността, за да се гарантира, че развитието на ефективността позволява постигането на целите и, при необходимост, въвеждането на подходящи мерки.
(18)
При приемането на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за първия референтен период Комисията следва надлежно да отчете актуалното финансово положение на доставчиците на аеронавигационно обслужване, което се дължи по-специално на предприети вече мерки за ограничаване на разходите, по-специално от 2009 г., както и възможни свръхвъзстановявания или недостатъчни възстановявания на пътни такси, които подлежат на прехвърляне от предишни години. Трябва да се отчете също така постигнатият вече напредък от страна на съществуващите функционални блокове въздушно пространство.
(19)
По силата на член 11, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент следва да се прилага към мрежовите функции за управлението на въздушното движение, посочени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета (4), чрез подходящо изменение на настоящия регламент.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя необходими мерки за подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции за общ въздушен трафик в европейския и африканския регион на ИКАО (IKAO EUR и AFI), където държавите-членки са отговорни за осигуряването на аеронавигационно обслужване, с оглед изпълнение на изискванията на всички ползватели на въздушното пространство.
2. При определянето на целите настоящият регламент се прилага към аеронавигационното обслужване, предоставяно от доставчиците на услуги за въздушното движение, определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета (5), и от доставчиците на метеорологично обслужване, ако са определени в съответствие с член 9, параграф 1 от посочения регламент.
3. Държавите-членки могат да решат да не прилагат настоящия регламент към терминалното аеронавигационно обслужване, предоставяно на летища с по-малко от 50 000 движения годишно на търговски въздушен транспорт. Те информират за това Комисията. Когато нито едно от летищата в държавата-членка не достигне прага от 50 000 движения на търговски въздушен транспорт за година, целите за ефективност следва да се прилагат като минимум към летището с най-много движения на търговски въздушен транспорт.
4. Когато държава-членка счете, че част или че цялото ѝ терминално аеронавигационно обслужване се подчинява на пазарните условия, тя следва да оцени в съответствие с процедурите, установени в член 1, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 1794/2006, и с подкрепата на националния надзорен орган, не по-късно от 12 месеца преди началото на всеки референтен период, дали условията, посочени в приложение 1 към посочения регламент, са спазени. Когато държавата-членка счете, че тези условия са спазени, независимо от броя обслужени движения на търговски въздушен транспорт, тя може да реши да не посочва установени разходи по силата на посочения регламент, нито пък да прилага задължителни цели към разходната ефективност на това обслужване.
5. По силата на член 11, параграф 6, буква в), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 549/2004 и член 15, параграф 2, букви a) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004 и без да се засяга член 4, параграф 2 от настоящия регламент, определянето на цели по отношение на разходната ефективност се прилага за всички установени разходи, които са платими от ползватели на въздушното пространство.
6. Държавите-членки може да прилагат настоящия регламент:
а)
за въздушното пространство под тяхна отговорност в други региони на ИКАО, при условие че информират за това Комисията и другите държави-членки и без да се засягат правата и задълженията на държавите-членки по силата на Чикагската конвенция за международно гражданско въздухоплаване от 1944 г. (Чикагската конвенция);
б)
за доставчици на аеронавигационно обслужване, които са получили разрешение да предоставят аеронавигационно обслужване без сертификат, в съответствие с член 7, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
7. Независимо от разпоредбите относно закрила на информацията, посочени в Директива 2003/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и регламенти (ЕО) № 1321/2007 (7) и (ЕО) № 1330/2007 (8) на Комисията за нейното прилагане, изискванията за предоставяне на данни, както е посочено в глава V, се отнасят до националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи при условията, посочени в приложение IV.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, предвидени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Освен това се прилагат и следните определения:
а)
„оператор на летище“ означава „управляващият орган на летището“, както е определено в Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете в летищата на Общността (9);
б)
„данни“ означава качествена, количествена и друга приложима информация, свързана с ефективността на аеронавигационно обслужване, която е събирана и систематично обработвана от Комисията или от нейно име за целите на прилагането на схемата за ефективност;
в)
„показатели за ефективност“ означава показателите, които се използват за целите на наблюдението на ефективността, процеса на сравняването и прегледа;
г)
„ключови показатели за ефективност“ означава показателите за ефективност, използвани с цел поставяне на цели за ефективност;
д)
„движения на търговски въздушен транспорт“ означава сборът от излитания и кацания, който включва превоз на пътници, товари или поща срещу заплащане или под наем, изчислени като средна стойност за трите години, предшестващи приемането на плана за ефективност, независимо от максималната излетна маса и броя на използваните пътнически седалки;
е)
„задължителна цел“ означава цел за ефективност, която е приета от държавите-членки като част от национален план за ефективност или план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство и е зависима от схема за стимулиране, която осигурява награди и планове за действия с възпиращ и/или коригирищ ефект;
ж)
„въздушен превозвач“ означава предприятие за въздушен превоз, което притежава валиден лиценз за работа, издаден от държава-членка в съответствие с правото на Европейския съюз;
з)
„представител на ползвателите на въздушното пространство“ означава всяко юридическо лице или образувание, което представлява интересите на една или няколко категории ползватели на аеронавигационно обслужване;
и)
„установени разходи“ означава разходите, определени в член 15, параграф 2, букви a) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
й)
„национални органи“ означава регулаторните органи на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, чиито разходи са допустими за възстановяване от ползватели на въздушното пространство, когато са направени във връзка с доставянето на аеронавигационно обслужване при прилагането на член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1794/2006;
к)
„култура на справедливостта“ означава култура, в която операторите или друг персонал, действащ на предната линия, не се наказват за действия, пропуски или взети от тях решения, които съответстват на техния опит и обучение, но не се проявява търпимост към грубата небрежност, съзнателните нарушения и разрушителните действия;
л)
„координатор на летище“ означава функцията, установена на координираните летища при прилагане на Регламент (ЕИО) № 95/93;
м)
„наблюдение на ефективността“ означава непрекъснатият процес на събиране и анализиране на данни с оглед измерване на действителния резултат на дадена система спрямо предварително определените цели.
Член 3
Орган за преглед на ефективността
1. Когато Комисията реши да определи орган за преглед на ефективността с оглед оказване на съдействие в прилагането на схемата за ефективност, такова назначение е за определен срок, който е в съответствие с референтните периоди.
2. Органът за преглед на ефективността притежава съответната квалификация и непредубеденост, за да извършва по независим начин задачите, възложени му от Комисията, по-специално в ключовите области на дейността, в които това е приложимо.
3. Органът за преглед на ефективността съдейства на Комисията при прилагане на схемата за ефективност, по-специално по отношение на следните задачи:
а)
събирането, проучването, потвърждаването и разпространяването на данни, свързани с ефективността;
б)
определянето на нови или реконструкцията на ключови области за ефективността в съответствие с определените в работната рамка на Генералния план за УВД (управление на въздушното движение), както е посочено в член 8, параграф 1, и със свързаните ключови показатели за ефективност;
в)
за втория референтен период и след това - определянето на подходящи ключови показатели за ефективност с оглед ефективността на мрежовите функции и на аеронавигационното обслужване както при прелитане, така и при терминалното обслужване да бъде обхваната във всички ключови области на дейността;
г)
определянето или преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
д)
определянето на праговете за активиране на механизмите за предупреждение, както е посочено в член 9, параграф 3;
е)
оценяването на съгласуваността на приетите планове за ефективност, включително целите за ефективност, с целите, валидни за целия Европейски съюз;
ж)
когато е необходимо, оценяването на съгласуваността на праговете за предупреждение, приети при прилагането на член 18, параграф 3, с валидните за целия Европейски съюз прагове за предупреждение, посочени в член 9, параграф 3;
з)
когато е необходимо, оценяването на преразгледаните цели за ефективност или коригиращите мерки, предприети от засегнатите държави-членки;
и)
наблюдението, процеса на сравняване и прегледа на ефективността на аеронавигационно обслужване на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство и на равнище Европейски съюз;
й)
наблюдението, процеса на сравняване и прегледа на ефективността на мрежовите функции;
к)
текущото наблюдение на цялостната ефективност на мрежата за УВД, включително подготовката на годишни доклади за Комитета за единно небе;
л)
оценяване на постигането на целите за ефективност в края на всеки референтен период с оглед подготовката на следващия период.
4. По искане на Комисията органът за преглед на ефективността предоставя специално събрана информация или доклади по въпроси, свързани с ефективността.
5. Органът за преглед на ефективността може да докладва и да прави препоръки на Комисията за подобряването на схемата.
6. По отношение на взаимоотношенията с националните надзорни органи:
а)
с оглед изпълнение на задължението си за текущо наблюдение на цялостната ефективност на мрежата за УВД органът за преглед на ефективността получава от националните надзорни органи необходимата информация във връзка с националните плановете за ефективност или плановете за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство;
б)
органът за преглед на ефективността оказва съдействие на националните надзорни органи при искане от тяхна страна, като предоставя независими становища по въпроси на националната ефективност или ефективността на функционалния блок въздушно пространство, например фактологични сравнения между доставчици на аеронавигационно обслужване, работещи в сходни среди (процес на сравняване), анализи на промени в ефективността през последните 5 години или анализи на бъдещи проекти;
в)
националните надзорни органи могат да поискат съдействие от органа за преглед на ефективността при определянето на диапазони от ориентировъчни стойности за поставяне на цели на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, като се взема предвид европейската перспектива. Тези стойности следва да бъдат на разположение на националните надзорни органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища и ползвателите на въздушното пространство.
7. Органът за преглед на ефективността си сътрудничи, когато е необходимо, с Европейската агенция за авиационна безопасност във връзка със задачите, посочени в параграф 3, когато те са свързани с безопасността, за да гарантира съгласуваност с целите и стандартите, които се определят и прилагат в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008.
8. С оглед изпълнението на задължението си за текущо наблюдение на цялостната ефективност на мрежата за управление на въздушното движение органът за преглед на ефективността разработва подходящи работни споразумения с доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 4
Национални надзорни органи
1. Националните надзорни органи отговарят за изработване на плановете за ефективност, надзор на ефикасността и наблюдението на плановете и целите за ефективност на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство. При изпълнението на тези задачи те действат безпристрастно, независимо и прозрачно.
2. Държавите-членки гарантират, че националните надзорни органи разполагат с необходимите ресурси и възможности или имат достъп до тях във всички ключови области на дейността, за да изпълнят задачите, предвидени в настоящия регламент, включително правомощията за разследване при изпълнение на задачите, посочени в член 19.
3. Когато държава-членка има повече от един национален надзорен орган, тя информира Комисията кой национален надзорен орган отговаря за националната координация и взаимоотношенията с Комисията във връзка с прилагането на настоящия регламент.
Член 5
Функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите-членки насърчават близкото сътрудничество между техните национални надзорни органи с оглед създаването на план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство.
2. Когато държавите-членки решат да приемат план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, те:
а)
гарантират, че планът за ефективност отговаря на модела, определен в приложение II;
б)
съобщават на Комисията кой национален надзорен орган или организация отговаря за координацията в рамките на функционалния блок въздушно пространство и взаимоотношенията с Комисията при прилагането на плана за ефективност;
в)
вземат подходящи мерки, за да гарантират, че:
i)
за всеки ключов показател за ефективност е определена отделна цел;
ii)
мерките, посочени в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004, се определят и прилагат по време на референтния период, когато целите не са постигнати. За тази цел следва да се използват годишните стойности в плана за ефективност;
iii)
последствията при изпълнение или неизпълнение на целите са подходящо разпределени в рамките на функционалния блок въздушно пространство;
г)
отговарят съвместно за постигането на целите за ефективност, определени за функционалния блок въздушно пространство;
д)
обобщават националните цели по отношение на разходната ефективност и предоставят за информация една обща сума, която показва усилията по отношение на разходната ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство в случай, когато не е била създадена обща зона за таксуване по смисъла на член 4 от Регламент (ЕО) № 1794/2006.
3. Когато държавите-членки на функционален блок въздушно пространство не приемат план за ефективност с цели на равнище функционален блок въздушно пространство, те съобщават с информативна цел на Комисията обобщени цели за ефективност, като изтъкват съответствието на равнище функционален блок въздушно пространство с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.
Член 6
Координиране с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ)
При прилагането на член 13а от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008, при необходимост Комисията координира с ЕААБ:
а)
въпросите на безопасността в схемата за ефективност, включително определянето, преразглеждането и изпълнението на ключови показатели за ефективност по отношение на безопасността, и целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, по отношение на безопасността, както и представянето на предложения за подходящи действия и мерки след активиране на даден механизъм за предупреждение;
б)
съгласуваността на ключовите показатели и цели за ефективност, които се отнасят до безопасността, с изпълнението на Европейска програма за авиационна безопасност, както може да бъде приета от Европейския съюз.
Член 7
Продължителност на референтните периоди
1. Първият референтен период за схемата за ефективност обхваща календарните 2012-2014 година включително. Следващите референтни периоди ще бъдат от пет календарни години, освен ако не е решено друго чрез изменение на настоящия регламент.
2. Същият референтен период се отнася до целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и националните планове и цели или плановете и целите за ефективност на равнище функционални блокове въздушно пространство.
Член 8
Ключови области на дейност и показатели за ефективност
1. С оглед поставянето на цели, решенията за възможно допълване и адаптиране на други ключови области на дейността според член 11, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 549/2004 следва да се вземат от Комисията в съответствие с процедурите, посочени в член 5, параграф 3 от посочения регламент.
2. С оглед поставянето на цели, на всяка ключова област на дейността следва да съответства един или ограничен брой ключови показатели за ефективност. Ефективността на аеронавигационно обслужване се оценява посредством задължителни цели за всеки ключов показател за ефективност.
3. Ключовите показатели за ефективност за определяне на цели, валидни за целия Европейски съюз, избрани за всяка ключова област на дейността, са дадени в приложение I, раздел 1.
4. Ключовите показатели за ефективност, използвани за поставяне на националните цели за ефективност или целите на равнище функционални блокове въздушно пространство, са дадени в приложение I, раздел 2.
5. Ключовите показатели за ефективност не се променят по време на референтния период. Промени се приемат чрез изменение на настоящия регламент най-късно шест месеца преди приемането на нови цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.
6. В допълнение към ключовите области на дейността и ключовите показатели за ефективност, посочени в настоящия член, държавите-членки, на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, могат да решат да определят и да използват показатели за ефективност и свързани цели в допълнение към посочените в приложение 1, раздел 2 за тяхното собствено наблюдение на ефективността и/или като част от техните планове за ефективност. Тези допълнителни показатели и цели следва да бъдат в подкрепа на постигане на целите, валидни за целия Европейски съюз, произтичащи от целите на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство. Те биха могли например да интегрират и очертават гражданско-военното или метеорологичното измерение на плана за ефективност. Тези допълнителни показатели и цели могат да бъдат съпроводени от подходящи схеми за стимулиране, за които е взето решение на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство.
ГЛАВА II
ПОДГОТОВКА НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 9
Цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
1. Комисията приема цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, като взима под внимание съответната информация от националните надзорни органи и след консултация със заинтересованите страни, както е посочено в член 10 от настоящия регламент, с други свързани организации, когато е необходимо, и с Европейската агенция за авиационна безопасност по отношение на въпросите на безопасността в схемата за ефективност.
2. Целите, валидни за целия Европейски съюз, се предлагат от Европейската комисия най-късно петнадесет месеца преди започването на референтния период и се приемат най-късно дванадесет месеца преди започването на референтния период.
3. С приемането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, Комисията следва да определи праговете за предупреждение за всеки ключов показател за ефективност, над които посочените в член 18 механизми за предупреждение могат да бъдат активирани. Праговете за предупреждение за ключовия показател „разходна ефективност“ обхващат както процеса на изменение на трафика, така и процеса на изменение на разходите.
4. Комисията следва да подкрепи всяка цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, с описание на допусканията и основанията, които са използвани за определянето на тази цел, като използването на информация от национални надзорни органи и други фактологични данни, прогноза за трафика и, когато е необходимо, очаквани нива на ефективно установени разходи за Европейския съюз.
Член 10
Изработване на планове за ефективност
1. Националните надзорни органи изготвят планове за ефективност на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, съдържащи цели, които са в съответствие с целите за ефективност и критериите за оценка, валидни за целия Европейски съюз, определени в приложение III. Трябва да има само един план за ефективност на държава-членка или съответно на функционален блок въздушно пространство, ако съответните държави-членки решат да изработят план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство при прилагане на член 5, параграфи 1 и 2.
2. В подкрепа на подготовката на плановете за ефективност националните надзорни органи гарантират:
а)
че доставчиците на аеронавигационно обслужване съобщават съответните елементи от техните бизнес планове, които са изготвени в съответствие с целите, валидни за целия Европейски съюз;
б)
провеждането на консултации със заинтересованите страни в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) № 549/2004 във връзка с плана и целите за ефективност. На заинтересованите страни се предоставя адекватна информация най-малко три седмици преди срещата за провеждане на консултациите.
3. Плановете за ефективност по-специално съдържат:
а)
прогноза за трафика, изразена в единици за услуга, които се очаква да бъдат извършени през всяка година от референтния период, на основание на използваните цифри;
б)
установените разходи относно разходите за аеронавигационно обслужване, определени от държавата(ите)-членка(и) в съответствие с разпоредбите на член 15, параграф 2, букви a) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
описание на инвестициите, необходими за постигане на целите за ефективност, с описание на значението им за европейския Генерален план за УВД и тяхната свързаност с основните области и насоки на прогреса и промените, както е посочено в него;
г)
цели за ефективност във всяка съответна ключова област на дейността, които са определени по отношение на всеки ключов показател за ефективност, за целия референтен период, с годишни стойности, които да бъдат използвани за целите на наблюдението и стимулирането;
д)
описание на гражданско-военното измерение на плана, описващо ефективността при прилагането на гъвкаво използване на въздушното пространство (FUA) с цел повишаване на капацитета, като се взема предвид ефективността на военните мисии, и ако бъде счетено за уместно, съответните показатели и цели за ефективност в съответствие с показателите и целите в плана за ефективност;
е)
описание и обосновка на начина, по който целите за ефективност, посочени в буква г), се съгласуват и допринасят за цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
ж)
ясна идентификация на отделните образувания, отговорни за изпълнението на целите, и техния конкретен принос;
з)
описание на механизмите за стимулиране, които да важат за различните отговорни образувания за насърчаване постигането на целите през референтния период;
и)
мерките за наблюдение на постигането на целите за ефективност, предприети от националните надзорни органи;
й)
описание на резултатите от консултациите със заинтересованите страни, включително въпросите, повдигнати от участниците, както и действията, по които е постигнато съгласие.
4. Плановете за ефективност се основават на модела, посочен в приложение II, и могат да съдържат допълнителни показатели със съответни цели, ако държавите-членки вземат съответно решение в изпълнение на член 8, параграф 6.
Член 11
Схеми за стимулиране
1. Схемите за стимулиране, прилагани от държавите-членки като част от техните планове за ефективност, трябва да съответстват на следните общи принципи:
а)
те трябва да бъдат ефективни, пропорционални, правдоподобни и да не се променят по време на референтния период;
б)
те трябва да бъдат осъществявани на основата на недискриминация и прозрачност, с оглед подкрепяне на подобренията в ефективността на предоставянето на обслужване;
в)
те трябва да бъдат част от регулаторната среда, да са известни на всички заинтересовани страни ex ante и да бъдат приложими по време на целия референтен период;
г)
те трябва да насочват поведението на образуванията, които са обект на поставянето на цели, с оглед постигане на високо ниво на ефективност и изпълнение на съответните цели.
2. Стимулите, свързани с цели по безопасността, са насочени към насърчаване на пълното постигане и поддържане на задължителните цели по безопасността, като същевременно дават възможност за подобрения на ефективността в други ключови области на дейността. Стимулите не следва да бъдат от финансово естество, а да представляват планове за действие с крайни срокове и/или свързани мерки при прилагане на Регламент (ЕО) № 2096/2005 на Комисията от 20 декември 2005 г. за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (10) и/или правила за прилагане, произтичащи от Регламент (ЕО) № 216/2008.
3. Стимулите, насочени към цели, които се отнасят до разходната ефективност, са от финансово естество и се определят от съответните разпоредби в член 11, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕО) № 1794/2006. Те представляват механизъм за споделяне на риска на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство.
4. Стимулите, насочени към цели, които се отнасят до капацитета, могат да бъдат от финансово или от друго естество, като например планове за коригиращи действия с крайни срокове и свързани мерки, които могат да включват премии и глоби, приети от държавите-членки. Когато стимулите са от финансово естество, те се определят от разпоредбите на член 12 от Регламент (ЕО) № 1794/2006.
5. Стимулите, свързани с цели, които се отнасят до околната среда, са насочени към насърчаване на постигането на задължителните нива на екологична ефективност, като същевременно дават възможност за подобрения на ефективността в други ключови области на дейността. Те са от финансово или нефинансово естество и се решават от държавите-членки, като се вземат предвид местните обстоятелства.
6. Освен това държавите-членки могат да създават или одобряват схеми от стимули на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, насочени към ползватели на въздушното пространство, както е предвидено в член 12 от Регламент (ЕО) № 1794/2006.
ГЛАВА III
ПРИЕМАНЕ НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 12
Първоначално приемане на планове за ефективност
По предложение на националните надзорни органи държавите-членки приемат и съобщават на Комисията своите планове за ефективност на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, съдържащи задължителните цели за ефективност, най-късно шест месеца след приемането на цели, валидни за целия Европейски съюз.
Член 13
Оценяване на плановете за ефективност и преразглеждане на целите
1. Комисията оценява плановете за ефективност, техните цели и по-специално тяхното съответствие със и адекватния им принос към целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, на базата на критериите, посочени в приложение III, като взема предвид процесите на измененията в контекста, които може да са настъпили между датата на приемане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и датата на оценка на плана за ефективност.
2. Когато бъде констатирано, че целите за ефективност, съдържащи се в даден план за ефективност, са съвместими с целите, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за постигането им, Комисията известява за това държавата(ите)-членка(и) най-късно четири месеца след получаването на плана.
3. Когато бъде констатирано, че целта/целите за ефективност, съдържаща/и се в даден план за ефективност, е/са несъвместима/и с целите, валидни за целия Европейски съюз, и не допринася/т адекватно за постигането им, Комисията може, най-късно до четири месеца след получаването на плана и в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, да реши да издаде препоръка към съответната(ите) държава(и)-членка(и) да приеме преразгледаната(ите) цел(и) за ефективност. Такова решение трябва да бъде взето след консултация със съответната(ите) държава(и)-членка(и) и точно да посочва коя(и) цел(и) трябва да бъде(ат) преразгледана(и), както и обосновката на оценката на Комисията.
4. В такъв случай най-късно два месеца след изготвянето на препоръката съответната(ите) държава(и)-членка(и) приема(т) преразгледаните цели за ефективност, като съответно взема(т) под внимание гледната точка на Комисията, заедно с подходящите мерки за постигането на тези цели и известява(т) Комисията за това.
Член 14
Оценка на преразгледаните цели за ефективност и приемане на коригиращи мерки
1. В рамките на два месеца след известяването, на базата на критериите, посочени в приложение III, Комисията оценява преразгледаните цели за ефективност, и по-специално тяхната съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватния им принос към тях.
2. Когато бъде констатирано, че преразгледаните цели, посочени в член 13, параграф 4, са съвместими с целите, валидни за целия Европейски съюз, и допринасят адекватно за постигането им, Комисията известява за това държавата(ите)-членка(и) най-късно два месеца след получаването на преразгледаните цели.
3. Когато преразгледаните цели за ефективност и подходящите мерки са все още несъвместими с целите, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за постигането им, Комисията може да реши, най-късно два месеца след получаване на преразгледаните цели и в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, че съответната(ите) държава(и)-членка(и) следва да предприеме(ат) коригиращи мерки.
4. Това решение следва точно да посочва коя цел/кои цели трябва да бъде/ат преразгледана/и, както и обосновката на оценката на Комисията. То може да съдържа очакваното ниво на ефективност за посочените цели, за да се позволи на съответната(ите) държава(и)-членка(и) да предприеме(ат) подходящи коригиращи мерки, и/или да съдържа предложения за такива подходящи мерки.
5. Най-късно два месеца след решението на Комисията коригиращите мерки, приети от съответната(ите) държава(и)-членка(и), се съобщават на Комисията заедно с елементите, които показват как е гарантирана съгласуваността с решението на Комисията.
Член 15
Планове за ефективност и цели, приети след започването на референтния период
Планове за ефективност или коригиращи мерки, приети след започването на референтния период вследствие на прилагането на процедурите, посочени в членове 13 и 14, се прилагат с обратна сила, считано от първия ден на референтния период.
Член 16
Преразглеждане на целите, валидни за целия Европейски съюз
1. Комисията може да реши да преразгледа целите, валидни за целия Европейски съюз, в съответствие с процедура, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004:
а)
преди започването на референтния период, когато разполага със значителни доказателства, че първоначалните данни, допускания и обосновки, използвани за определяне на първоначалните цели, валидни за целия Европейски съюз, вече не са валидни;
б)
по време на референтния период, в резултат на прилагането на механизъм за предупреждение, както е посочено в член 18.
2. Преразглеждането на целите, валидни за целия Европейски съюз, може да доведе до изменение на съществуващите планове за ефективност. В такъв случай Комисията може да вземе решение за подходящо коригиране на графика, определен в глави II и III от настоящия регламент.
ГЛАВА IV
НАБЛЮДЕНИЕ НА ПОСТИГАНЕТО НА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 17
Текущо наблюдение и докладване
1. Националните надзорни органи, на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, и Комисията следва да наблюдават изпълнението на плановете за ефективност. Ако целите не бъдат постигнати по време на референтния период, националните надзорни органи прилагат мерките, определени като подходящи в плана за ефективност, с оглед подобряване на положението. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност.
2. Когато Комисията наблюдава значителен и постоянен спад по отношение на ефективността в дадена държава-членка или функционален блок въздушно пространство, който оказва влияние върху други държави, които са страни по Единното европейско небе и/или цялото европейско въздушно пространство, тя може да поиска от съответните държави-членки и от съответния надзорен орган или организация на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство да определят, приложат и съобщят на Комисията подходящи мерки за постигане на целите, определени в техния план за ефективност.
3. Държавите-членки, чрез техните национални надзорни органи или надзорните органи на равнище функционален блок въздушно пространство, докладват на Комисията за наблюдението на плановете и целите за ефективност поне един път годишно и когато има опасност целите за ефективност да не бъдат постигнати. Комисията докладва на Комитета за единно небе за постигането на целите за ефективност поне един път годишно.
Член 18
Механизми за предупреждение
1. Когато поради обстоятелства, които са били непредвидими в началото на периода и в също време са непреодолими и извън контрола на държавите-членки, праговете за предупреждение, посочени в член 9, параграф 3, са достигнати на равнище Европейски съюз, Комисията прави преглед на ситуацията след консултация с държавите-членки чрез Комитета за единно небе и в рамките на три месеца представя предложения за подходящи действия, които могат да включват преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и в резултат на това - преразглеждане на националните цели за ефективност или целите на равнище функционални блокове въздушно пространство.
2. Когато поради обстоятелства, които са били непредвидими в началото на периода и в същото време са непреодолими и извън контрола на държавите-членки и образуванията, които са обект на целите за ефективност, праговете за предупреждение, посочени в член 9, параграф 3, са достигнати на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, съответният национален надзорен орган или организация прави преглед на ситуацията, като поддържа връзка с Комисията и може, в рамките на три месеца, да представи предложения за подходящи мерки, които могат да включват преразглеждането на националните цели за ефективност или на целите за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство.
3. Държавите-членки могат да решат да приемат прагове за предупреждение на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, които се различават от посочените в член 9, параграф 3, за да бъдат взети предвид местните обстоятелства и особености. В такъв случай тези прагове следва да се определят в плановете за ефективност и да бъдат в съответствие с праговете, приети според член 9, параграф 3. Отклоненията се подкрепят с подробна обосновка. Когато тези прагове се активират, се прилага процесът, определен в параграф 2.
4. Когато прилагането на механизми за предупреждение налага преразглеждане на планове и цели за ефективност, Комисията улеснява това преразглеждане чрез подходящо коригиране на графика, който се прилага в съответствие с процедурата, посочена в глави II и III от настоящия регламент.
Член 19
Улесняване на наблюдението за съответствие
Доставчиците на аеронавигационно обслужване следва да улесняват инспекциите и проучванията, провеждани от Комисията и от националния(те) надзорен(и) орган(и), който(които) отговаря(т) за техния надзор, чрез квалифициран орган, който действа от тяхно име, или чрез ЕААБ, доколкото е уместно, включително посещения на място. Без да се засягат правомощията за надзор, поверени на националните надзорни органи и ЕААБ, упълномощените лица имат право:
а)
да проучват по отношение на всички ключови области на дейността съответните документи и всякакъв друг материал, който се отнася до създаването на планове и цели за ефективност;
б)
да правят копия на такива документи или на извлечения от тях;
в)
да изискват устни обяснения на място.
Тези инспекции и проучвания се извършват в съответствие с процедурите, които са в сила в държавата-членка, в която предстои те да бъдат предприети.
ГЛАВА V
СЪБИРАНЕ, ПОТВЪРЖДАВАНЕ, ПРОУЧВАНЕ, ОЦЕНЯВАНЕ И РАЗПРОСТРАНЯВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА, СВЪРЗАНА С АЕРОНАВИГАЦИОННАТА ЕФЕКТИВНОСТ ЗА ЕДИННОТО ЕВРОПЕЙСКО НЕБЕ
Член 20
Събиране и потвърждаване на данните за преглед на ефективността
1. В допълнение към данните, които вече са събрани от Комисията чрез други инструменти на Европейския съюз и които могат да бъдат използвани и за преглед на ефективността, националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи следва да гарантират предоставянето на Комисията на данните, посочени в приложение IV в съответствие с изискванията, посочени в настоящото приложение.
2. Националните органи могат да възлагат или изцяло или частично да реорганизират задачата по предоставяне на данните между техните национални надзорни органи, доставчици на аеронавигационно обслужване, оператори на летища и координатори на летища с оглед взимане под внимание на местните особености и съществуващите канали за отчитане.
3. Доставчиците на данни предприемат необходимите мерки, за да гарантират качеството, потвърждаването и навременното предаване на данните, включително фактите от техните проверки на качеството и процесите по потвърждаването, обяснения във връзка с конкретни запитвания на Европейската комисия, които се отнасят до качеството на данните, и когато е необходимо, планове за действие за подобряване на качеството на данните. Данните се предоставят безплатно, в електронна форма, когато е възможно, като се използва посоченият от Комисията формат.
4. Комисията оценява качеството и потвърждава предадените данни съгласно параграф 1. Когато данните не позволяват целево използване за преглед на ефективността, Комисията може да предприеме подходящи мерки за оценка и подобряване на качеството на данните в сътрудничество с държавите-членки, и по-специално с техните национални надзорни органи.
5. За целите на настоящия регламент свързаните с ефективността данни, посочени в параграф 1, които вече са предоставени на Евроконтрол, се считат за предоставени на Комисията. Ако случаят не е такъв, Комисията и Евроконтрол вземат необходимите мерки, за да гарантират, че тези данни са на разположение на Комисията в съответствие със същите изисквания, както това е описано в параграф 3.
6. В случаите, когато бъдат определени значими нови изисквания относно данните или когато може да се очаква недостатъчно качество на данните, Комисията може да предвиди пилотни проучвания, които да се провеждат на доброволен принцип от държавите-членки, преди въвеждането на нови изисквания относно данните чрез изменение на настоящия регламент. Тези пилотни проучвания ще се провеждат с цел да се оцени осъществимостта на съответното събиране на данни, като се отчетат ползите от наличието на данните спрямо разходите за събирането им и тежестта върху респондентите.
Член 21
Разпространение на информация
1. Комисията следва да разпространява обща информация в изпълнение на целите, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (11), и по специално член 4 от него и в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
2. Информацията, включена в член 3, параграф 3, буква a), е публично достъпна за съответните заинтересовани страни, по-специално с помощта на електронни средства.
3. Годишните доклади, посочени в член 3, параграф 3, буква к), са публично достояние. Препратка към тези доклади се публикува в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията може да реши редовно да предоставя друга обща информация на съответните заинтересовани страни, по-специално с помощта на електронни средства.
4. Целите, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 9, и препратката към приетите планове за ефективност, посочени в глава III, следва да са обществено достъпни и да се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
5. Индивидуален достъп до конкретна информация, като потвърдени данни и статистически данни, се предоставя на доставчика на данните, с който информацията и дейностите са пряко свързани.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 22
Обжалване
Държавите-членки гарантират, че решенията, взети в съответствие с настоящия регламент, са правилно обосновани и подлежат на ефективен преглед и/или процедура на обжалване.
Член 23
Преходни мерки
Когато държавите-членки решат да приемат план за ефективност с цели на равнище функционален блок въздушно пространство по време на първия референтен период, те трябва да гарантират, че:
а)
планът заменя националните планове, считано от 1 януари на една от годините от референтния период;
б)
продължителността на плана не надвишава оставащата част от референтния период;
в)
планът доказва, че неговите цели за ефективност са поне толкова амбициозни, колкото консолидираните предишни национални цели.
Член 24
Преглед на схемата
Комисията прави преглед на ефективността на процеса до 1 юли 2013 г. До края на 2014 г., а след това редовно Комисията прави преглед на схемата за ефективност, и по-специално анализира въздействието, ефективността и обхвата на посочената система, като отчита в достатъчна степен извършената от ИКАО работа в тази сфера.
Член 25
Изменения на Регламент (ЕО) № 2096/2005
Регламент (ЕО) № 2096/2005 се изменя, както следва:
1.
Раздел 2.2 от приложение I се заменя със следното:
„2.2. Управление на организацията
Доставчикът на аеронавигационно обслужване разработва бизнес план за минимален период от пет години. В този бизнес план:
а)
се определят общите цели на доставчика на аеронавигационно обслужване и неговата стратегия за постигането им в съответствие с всеки един общ дългосрочен план на доставчика, както и съгласуваността им със съответните изисквания на Европейския съюз, свързани с развитието на инфраструктурни или други технологии;
б)
се съдържат съответни цели за ефективност по отношение на безопасността, капацитета, околната среда и разходната ефективност, в зависимост от обстоятелствата.
Информацията, съдържаща се в букви a) и б), следва да бъде съвместима с националния план за ефективност или плана за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, а по отношение на данните за безопасността - съвместима с държавната програма за безопасност, посочена в Стандарт 2.27.1 на ИКАО, приложение 11, изменение 47B-A от 20 юли 2009 г., в зависимост от случая.
Доставчикът на аеронавигационно обслужване следва да разработи икономически обосновки и обосновки по отношение на безопасността за по-големите инвестиционни проекти, които, ако случаят е такъв, включват очакваното въздействие върху подходящите цели за ефективност, посочени в точка 2.2, буква б) и идентифицират инвестициите, които произтичат от правните изисквания, свързани с изпълнението на SESAR.
Доставчикът на аеронавигационно обслужване разработва годишен план за предстоящата година, в който се детайлизират характеристиките на бизнес плана и се описват промените в него.
Годишният план обхваща следните разпоредби за нивото и качеството на обслужването, като очаквано ниво на капацитета, безопасността, околната среда и разходната ефективност, в зависимост от обстоятелствата:
а)
информация за въвеждането на нова инфраструктура или други разработки и становище как те ще допринесат за подобряване резултатите от дейността на доставчика на аеронавигационно обслужване, включително ниво и качество на обслужването;
б)
показатели за ефективност, които са съвместими с националния план за ефективност или плана за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, спрямо които нивото и качеството на обслужване могат да се оценят надлежно;
в)
информация за мерките, предвидени за намаляване на рисковете за безопасността, определени в плана за безопасността на доставчика на аеронавигационно обслужване, включително показатели за безопасността, с оглед наблюдаване на риска за безопасността и, ако е необходимо, прогнозираните разходи на мерките за намаляване на риска;
г)
очакваното в краткосрочен план финансово състояние на доставчика на обслужване заедно с всички промени или ефекти върху бизнес плана.
При поискване доставчикът на аеронавигационно обслужване предоставя на Комисията съответните части от бизнес плана и от годишния доклад, които се отнасят до ефективността, според условията, определени от националния надзорен орган в съответствие с националното законодателство.“
2.
Раздел 9 от приложение I се заменя със следното:
„9. ИЗИСКВАНИЯ ЗА ДОКЛАДВАНЕ
Доставчикът на аеронавигационни услуги предоставя годишен доклад за своята дейност на съответния национален надзорен орган. Този доклад включва финансовите резултати на доставчика, без да се накърнява член 12 от Регламент (ЕО) № 550/2004, както и оперативните резултати и всички други значими дейности и разработки най-вече в областта на безопасността.
Като минимум годишният доклад включва следното:
-
оценка на нивото на ефективност на предоставените услуги,
-
резултатите от дейността на доставчика на аеронавигационно обслужване в сравнение с целите за ефективност, определени в бизнес плана, като действителните резултати се съгласуват с годишния план чрез използване на показателите за ефективност, установени в годишния план,
-
предоставя обяснение на разликите по отношение на целите и определя мерки за запълване на всякакви празноти по време на референтния период, посочен в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004,
-
разработки в процесите и инфраструктурата,
-
финансовите резултати, в случай че те не са публикувани отделно в съответствие с член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 550/2004,
-
информация за формалния процес на консултации с ползвателите на услугите,
-
информация за политиката, свързана с човешките ресурси.
Доставчикът на аеронавигационно обслужване предоставя при поискване съдържанието на годишния доклад на Европейската комисия и го прави публично достояние според условията, определени от националния надзорен орган в съответствие с националното законодателство.“
Член 26
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Глава V се прилага от 1 януари 2011 г. Първият референтен период започва от 1 януари 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 юли 2010 година.
32010R0691
L 201/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
29.07.2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 691/2010
od 29. srpnja 2010.
o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (okvirna Uredba) (1), a posebno njezin članak 11.,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 549/2004 zahtijeva se da se provedbenim pravilima uspostavi plan performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije.
(2)
Plan performansi bi morao doprinijeti održivom razvoju sustava zračnog prometa poboljšanjem cjelokupne učinkovitosti usluga u zračnoj plovidbi na ključnim područjima performansi u vezi sigurnosti, okoliša, kapaciteta i isplativosti, u skladu s onima utvrđenim u okviru performansi glavnog plana ATM-a, imajući pritom u vidu prevladavajuće ciljeve sigurnosti.
(3)
Plan performansi bi morao predvidjeti pokazatelje i obvezujuće ciljeve ključnih područja performansi kojima se u potpunosti postižu i održavaju zahtijevane razine sigurnosti, dopuštajući pritom postavljanje ciljeva performansi na drugim ključnim područjima.
(4)
Plan performansi bi se morao uspostaviti i njime upravljati uz dugoročno uvažavanje društvenih ciljeva visoke razine.
(5)
Plan performansi bi se morao odnositi na usluge u zračnoj plovidbi pristupom od izlaza do izlaza uključujući zračne luke, s ciljem poboljšanja cjelokupne performanse mreže.
(6)
Pri izradi i praćenju plana performansi morale bi se uvažiti međusobne ovisnosti između nacionalne razine i razine funkcionalnog bloka zračnog prostora te razine mreže kao i međuovisnosti između ciljeva performansi, uvažavajući pritom prevladavajuće ciljeve sigurnosti.
(7)
Planovi performansi bi morali obvezivati države članice da tijekom referentnog razdoblja postignu ciljeve jedinstvenog europskog neba i ravnotežu između potreba svih korisnika zračnog prostora i pružanja usluga koje daju pružatelji usluga u zračnoj plovidbi.
(8)
Nacionalna nadzorna tijela imaju ključnu ulogu u provedbi plana performansi. Države članice im stoga moraju osigurati mogućnost učinkovitog obavljanja ovih dodatnih odgovornosti.
(9)
Planovi performansi bi morali opisivati mjere, poput sustava poticaja, čiji je cilj poticanje ponašanja interesnih skupina u smislu poboljšanja performansi na nacionalnoj razini, razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i europskoj razini.
(10)
U okolnostima koje su u vrijeme donošenja planova performansi bile nepredvidive i koje države članice i subjekti koji podliježu ciljevima performansi ne mogu riješiti i nadzirati, uspostavljanje primjerenih mehanizama upozoravanja trebalo bi omogućiti provedbu odgovarajućih mjera čiji je cilj očuvanje sigurnosnih zahtjeva i održavanje kontinuiteta pružanja usluga.
(11)
Potrebna su učinkovita savjetovanja interesnih skupina na nacionalnoj razini i/ili razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, kao i na razini Europske unije.
(12)
Uz primjereno uvažavanje učinkovitosti vojne misije, civilno-vojna suradnja i koordinacija imaju veliku važnost u postizanju ciljeva performansi.
(13)
Planom performansi se ne bi trebale dovoditi u pitanje odredbe članka 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004, čiji je cilj zaštita bitnih interesa sigurnosne ili obrambene politike.
(14)
Ključni pokazatelji performansi morali bi se odabrati tako da budu specifični i mjerljivi i da omogućavaju dodjeljivanje odgovornosti za postizanje ciljeva performansi. Pridruženi ciljevi morali bi biti dostižni, realni i pravovremeni te usmjereni učinkovitom upravljanju održivih performansi usluga u zračnoj plovidbi.
(15)
Provedba obvezujućih ciljeva performansi podržana poticajima koji mogu biti financijske prirode, zahtijeva primjerenu povezanost s Uredbom Komisije (EZ) br. 1794/2006 od 6. prosinca 2006. o uspostavi zajedničkog sustava obračuna naknada za usluge u zračnoj plovidbi (2).
(16)
Uspostavljanje i provedba ključnih pokazatelja performansi i ciljeva performansi zahtijeva primjerenu sukladnost sa ciljevima i standardima sigurnosti utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ (3) i njezinim provedbenim pravilima, zajedno s mjerama koje poduzima Europska unija kako bi se ti ciljevi postigli i održali.
(17)
Tijekom referentnih razdoblja mora se uspostaviti učinkovit postupak nadzora performansi kako bi se osiguralo da razvoj performansi omogućava postizanje ciljeva i, ako je potrebno, uvođenje primjerenih mjera.
(18)
Kod donošenja ciljeva performansi na razini cjelokupne Europske unije za prvo referentno razdoblje, Komisija bi morala primjereno uvažiti stvarnu financijsku situaciju pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koja posebno proizlazi iz već donesenih mjera ograničavanja troškova, posebno od 2009., kao i potplaćenih ili preplaćenih rutnih naknada prenesenih iz prethodnih godina. Također bi trebalo primjereno voditi računa o napretku koji su već postigli postojeći funkcionalni blokovi zračnog prostora.
(19)
U skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 549/2004 ova se Uredba primjenjuje na funkcije mreže za upravljanje zračnim prometom iz članka 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4), primjerenim izmjenama ove Uredbe.
(20)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju potrebne mjere za poboljšanje cjelokupnih performansi usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija za opći zračni promet unutar područja ICAO EUR i AFI na kojima su za pružanje usluga u zračnoj plovidbi odgovorne države članice kako bi se ispunili zahtjevi svih korisnika zračnog prostora.
2. Radi postavljanja ciljeva, ova se Uredba primjenjuje na usluge u zračnoj plovidbi koje daju pružatelji usluga u zračnoj plovidbi imenovani u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te pružatelji meteoroloških usluga ako su imenovani u skladu s člankom 9. stavkom 1. te Uredbe.
3. Države članice mogu odlučiti da ovu Uredbu ne primjenjuju na terminalne usluge u zračnoj plovidbi koje se daju u zračnim lukama s manje od 50 000 kretanja u komercijalnom zračnom prometu godišnje. One o tome obavješćuju Komisiju. Kada u državi članici niti jedna zračna luka ne dostiže graničnu vrijednost od 50 000 kretanja u komercijalnom zračnom prometu godišnje, ciljevi performansi se primjenjuju minimalno na zračnu luku s najviše kretanja u komercijalnom zračnom prometu.
4. Kada država članica smatra da su neke ili sve njezine terminalne usluge u zračnoj plovidbi podložne tržišnim uvjetima, ona u skladu s postupcima utvrđenim u članku 1. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 1794/2006 i uz pomoć nacionalnog nadzornog tijela, najkasnije 12 mjeseci prije početka svakog referentnog razdoblja, ocjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti iz Priloga I. toj Uredbi. Ako država članica utvrdi da su ti uvjeti ispunjeni, bez obzira na broj usluženih kretanja u komercijalnom zračnom prijevozu, ona može odlučiti da ne odredi troškove u skladu s tom Uredbom i da ne primjenjuje obvezujuće ciljeve za isplativost tih usluga.
5. U skladu s člankom 11. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. Uredbe (EZ) br. 549/2004 i člankom 15. stavkom 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 550/2004 te ne dovodeći u pitanje članak 4. stavak 2. ove Uredbe, postavljanje cilja u vezi isplativosti primjenjuju se na sve utvrđene troškove koji se zaračunavaju korisnicima zračnog prostora.
6. Države članice mogu ovu Uredbu također primjenjivati:
(a)
u zračnom prostoru pod njihovom odgovornošću unutar drugih područja ICAO-a, pod uvjetom da o tome obavijeste Komisiju i druge države članice na tim područjima, te ne dovodeći u pitanje prava i obveze država članica na temelju Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944. (Čikaška konvencija);
(b)
na pružatelje usluga u zračnoj plovidbi koji su dobili dozvolu za pružanje usluga u zračnoj plovidbi bez certifikata, u skladu s člankom 7. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 550/2004.
7. Bez obzira na odredbe o zaštiti podataka iz Direktive 2003/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) i njezinih provedbenih uredaba, uredbe Komisije (EZ) br. 1321/2007 (7) i (EZ) br. 1330/2007 (8), zahtjevi u vezi s davanjem podataka iz poglavlja V. primjenjuju se na nacionalna tijela, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, operatore zračnih luka, koordinatore zračnih luka i zračne prijevoznike, pod uvjetima navedenim u Prilogu IV.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004.
Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„operator zračne luke” znači „upravljačko tijelo zračne luke” kako je definirano u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (9);
(b)
„podaci” znači kvalitativne, kvantitativne ili druge odgovarajuće informacije povezane s performansama u zračnoj plovidbi, koje su prikupljene i sustavno obrađene od strane Komisije ili za Komisiju, radi provedbe plana performansi;
(c)
„pokazatelji performansi” znači pokazatelji koji se upotrebljavaju za praćenje, sustavno vrednovanje i provjeru performansi;
(d)
„ključni pokazatelji performansi” znači pokazatelji performansi koji se upotrebljavaju za postavljanje cilja performansi;
(e)
„kretanja u komercijalnom zračnom prijevozu” znači zbor polijetanja i slijetanja povezanih s prijevozom putnika, tereta ili pošte za naknadu ili najam, koji se izračunavaju kao prosjek tijekom razdoblja od tri godine koje prethode donošenju plana performansi, bez obzira na najveću dopuštenu masu prilikom polijetanja i broj upotrijebljenih putničkih sjedala;
(f)
„obvezujući cilj” znači cilj performansi koji su države članice usvojile kao dio nacionalnog plana performansi ili plana performansi funkcionalnog bloka zračnog prostora i koji podliježe sustavu poticaja kojim se predviđaju nagrade, kazne i/ili planovi korektivnih aktivnosti;
(g)
„zračni prijevoznik” znači poduzeće za zračni prijevoz s valjanom operativnom licencom koju je izdala država članica u skladu sa zakonodavstvom Europske unije;
(h)
„predstavnik korisnika zračnog prostora” znači bilo koja pravna osoba ili subjekt koji zastupa interese jedne ili nekoliko kategorija korisnika usluga u zračnoj plovidbi;
(i)
„utvrđeni troškovi” znači troškovi definirani u članku 15. stavku 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 550/2004;
(j)
„nacionalna tijela” znači regulatorna tijela na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora čiji se troškovi mogu zaračunati korisnicima zračnog prostora kada nastanu u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi u okviru primjene članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1794/2006;
(k)
„kultura pravičnosti” znači kultura u kojoj se istaknuti operatori ili drugi ne kažnjavaju za svoje postupke, propuste ili odluke donesene primjereno njihovom iskustvu i osposobljenosti, ali u kojoj se veliki nemar, namjerni prekršaji i destruktivno ponašanje ne toleriraju;
(l)
„koordinator zračne luke” znači funkcija uspostavljena u koordiniranim zračnim lukama na temelju primjene Uredbe (EEZ) br. 95/93;
(m)
„praćenje performansi” znači kontinuirani proces prikupljanja i analiziranja podataka radi mjerenja stvarne uspješnosti sustava u odnosu na postavljene ciljeve.
Članak 3.
Tijelo za reviziju performansi
1. Ako Komisija odluči imenovati tijelo za reviziju performansi koje će joj pomoći u provedbi plana performansi, to se tijelo imenuje na određeni rok u skladu s referentnim razdobljima.
2. Tijelo za reviziju performansi mora imati primjerenu sposobnost i nepristranost kako bi neovisno izvodilo zadaće koje mu je dodijelila Komisija, posebno u vezi odgovarajućih ključnih područja performansi.
3. Tijelo za reviziju performansi pomaže Komisiji pri provedbi plana performansi, posebno pri sljedećim poslovima:
(a)
prikupljanje, ispitivanje, vrednovanje i pružanje podataka povezanih s performansama;
(b)
definiranje novih ili prilagodba ključnih područja performansi, u skladu s onima utvrđenim u okviru performansi glavnog plana ATM-a (Air Traffic Management - upravljanje zračnim prometom), kako je navedeno u članku 8. stavku 1. te povezanih ključnih pokazatelja performansi;
(c)
za drugo referentno razdoblje i nakon njega, definiranje primjerenih ključnih pokazatelja performansi kako bi se u svim ključnim područjima performansi obuhvatile performanse mrežnih funkcija i usluga u zračnoj plovidbi, kako za usluge na ruti tako i za terminalne usluge;
(d)
uspostavljanje ili revizija ciljeva performansi na razini cjelokupne Europske unije;
(e)
postavljanje graničnih vrijednosti za aktiviranje mehanizama za upozoravanje kako je navedeno u članku 9. stavku 3.;
(f)
ocjenjivanje sukladnosti donesenih planova performansi, uključujući ciljeve performansi, sa ciljevima na razini cjelokupne Europske unije;
(g)
kada je primjereno, ocjenjivanje sukladnosti graničnih vrijednosti za upozoravanje u okviru primjene članka 18. stavka 3., s graničnim vrijednostima na razini cjelokupne Europske unije iz članka 9. stavka 3;
(h)
kada je primjereno, ocjenjivanje revidiranih ciljeva performansi ili korektivnih mjera koje su poduzele predmetne države članice;
(i)
praćenje, sustavno vrednovanje i revizija performansi usluga u zračnoj plovidbi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i na razini Europske unije;
(j)
praćenje, sustavno vrednovanje i revizija performansi mrežnih funkcija;
(k)
trajno praćenje cjelokupne performanse mreže ATM-a, uključujući izradu godišnjih izvješća koja se daju Odboru za jedinstveno nebo;
(l)
ocjena postignuća ciljeva performansi na kraju svakog referentnog razdoblja radi pripreme sljedećeg razdoblja.
4. Na zahtjev Komisije, tijelo za reviziju performansi daje ad hoc informacije ili izvješća o pitanjima povezanim s performansama.
5. Tijelo za reviziju performansi može Komisiji davati izvješća i preporuke za poboljšanje plana.
6. U vezi odnosa s nacionalnim nadzornim tijelima:
(a)
kako bi izvodilo svoju funkciju trajnog praćenja cjelokupnih performansi mreže ATM-a, tijelo za reviziju performansi dobiva potrebne informacije od nacionalnih nadzornih tijela u odnosu na nacionalne planove performansi ili planove performansi funkcionalnog bloka zračnog prostora;
(b)
tijelo za reviziju performansi pomaže nacionalnim nadzornim tijelima na njihov zahtjev, davanjem neovisnog stajališta o pitanjima nacionalnih performansi ili performansi funkcionalnog bloka zračnog prostora, kao što su činjenične usporedbe između pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koji rade u sličnim okolnostima, analize promjena u performansama tijekom posljednjih pet godina ili analize predviđanja za budućnost;
(c)
nacionalna nadzorna tijela mogu zatražiti pomoć tijela za reviziju performansi pri određivanju raspona indikativnih vrijednosti za postavljanje nacionalnog cilja ili cilja funkcionalnog bloka zračnog prostora, uvažavajući europsko gledište. Te vrijednosti moraju biti dostupne nacionalnim nadzornim tijelima, pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, operatorima zračnih luka i korisnicima zračnog prostora.
7. Tijelo za reviziju performansi prema potrebi surađuje s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa na poslovima iz stavka 3., kada su oni povezani sa sigurnošću, kako bi se osigurala sukladnost s ciljevima i standardima koji su utvrđeni i koji se provode u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008.
8. Za izvođenje svoje funkcije trajnog praćenja cjelokupnih performansi mreže za upravljanje zračnim prometom, tijelo za reviziju performansi razvija odgovarajuće radne dogovore s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, operatorima zračnih luka, koordinatorima zračnih luka i zračnim prijevoznicima.
Članak 4.
Nacionalna nadzorna tijela
1. Nacionalna nadzorna tijela su odgovorna za razradu planova performansi, nadzor performansi i praćenje planova i ciljeva performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora. Pri izvođenju ovih zadaća, ona djeluju nepristrano, neovisno i transparentno.
2. Države članice osiguravaju da nacionalna nadzorna tijela imaju potrebne resurse i mogućnosti ili pristup potrebnim resursima i mogućnostima u svim ključnim područjima performansi, za izvođenje zadaća predviđenih ovom Uredbom, uključujući ovlasti istraživanja za izvođenje zadaća iz članka 19.
3. Kada država članica ima više od jednog nacionalnog nadzornog tijela, ona obavješćuje Komisiju o tome koje je nacionalno nadzorno tijelo odgovorno za nacionalno usklađivanje i odnose s Komisijom za provedbu ove Uredbe.
Članak 5.
Funkcionalni blokovi zračnog prostora
1. Države članice potiču blisku suradnju između svojih nacionalnih nadzornih tijela radi uspostavljanja plana performansi na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
2. Kada države članice odluče usvojiti plan performansi na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, one:
(a)
osiguravaju sukladnost plana performansi s predloškom utvrđenim u Prilogu II.;
(b)
obavješćuju Komisiju o tome koje je nacionalno nadzorno tijelo odgovorno za suradnju unutar funkcionalnog bloka zračnog prostora i za odnose s Komisijom u vezi provedbe plana performansi;
(c)
donose odgovarajuća rješenja kako bi osigurale:
i.
uspostavljanje jedinstvenog cilja za svaki ključni pokazatelj performansi;
ii.
definiranje i primjenu mjera iz članka 11. stavka 3. točke (d) Uredbe (EZ) br. 549/2004 tijekom referentnog razdoblja kada ciljevi nisu postignuti. Za tu se namjenu upotrebljavaju godišnje vrijednosti iz plana performansi;
iii.
odgovarajuće utvrđivanje posljedica ispunjavanja ili neispunjavanja ciljeva unutar funkcionalnog bloka zračnog prostora;
(d)
imaju zajedničku odgovornost za postizanje ciljeva performansi postavljenih za funkcionalni blok zračnog prostora;
(e)
u slučaju kada nije uspostavljena zajednička zona obračunavanja naknada u smislu članka 4. Uredbe (EZ) br. 1794/2006, združuju nacionalne ciljeve isplativosti i kao informaciju daju globalni iznos koji pokazuje nastojanja ka isplativosti na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
3. Kada države članice funkcionalnog bloka zračnog prostora ne donesu plan performansi s ciljevima na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, one kao informaciju Komisiji dostavljaju združene ciljeve performansi koji pokazuju sukladnost na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora s ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije.
Članak 6.
Suradnja s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa (EASA)
Pri primjeni članka 13.a Uredbe (EZ) br. 549/2004 i u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008, Komisija prema potrebi usklađuje s EASA-om:
(a)
sigurnosne aspekte plana performansi, uključujući uspostavljanje, reviziju i provedbu ključnih pokazatelja performansi sigurnosti i ciljeve performansi sigurnosti na razini cjelokupne Europske unije, kao i davanje prijedloga za primjerene aktivnosti i mjere nakon aktiviranja mehanizma upozoravanja;
(b)
sukladnost ključnih pokazatelja i ciljeva performansi sigurnosti s provedbom Europskog programa sigurnosti zračnog prometa koji donosi Europska unija.
Članak 7.
Trajanje referentnih razdoblja
1. Prvo referentno razdoblje za plan performansi obuhvaća kalendarske godine od 2012. do uključivo 2014. Sljedeća referentna razdoblja obuhvaćaju pet kalendarskih godina, ako se izmjenama ove Uredbe ne odluči drukčije.
2. Isto se referentno razdoblje primjenjuje na ciljeve performansi na razini cjelokupne Europske unije kao i na planove i ciljeve performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
Članak 8.
Ključna područja i pokazatelji performansi
1. U smislu postavljanja cilja, o mogućem dodavanju i prilagodbi drugih ključnih područja performansi u skladu s člankom 11. stavkom 4. tokom (b) Uredbe (EZ) br. 549/2004 odlučuje Komisija u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. te Uredbe.
2. U smislu postavljanja cilja, svakom ključnom području performansi odgovara jedan ili ograničeni broj ključnih pokazatelja performansi. Performanse usluga u zračnoj plovidbi ocjenjuju se pomoću obvezujućih ciljeva za svaki ključni pokazatelj performansi.
3. Ključni pokazatelji performansi za postavljanje cilja na razini cjelokupne Europske unije, odabrani za svako ključno područje performansi, nalaze se u Prilogu I. odjeljku 1.
4. Ključni pokazatelji performansi koji se upotrebljavaju za uspostavljanje ciljeva performansi za nacionalne ili funkcionalne blokove zračnog prostora, nalaze se u Prilogu I. odjeljku 2.
5. Ključni pokazatelji performansi se ne mijenjaju tijekom referentnog razdoblja. Promjene se donose izmjenom ove Uredbe najkasnije šest mjeseci prije donošenja novih ciljeva performansi na razini cjelokupne Europske unije.
6. Osim ključnih područja i pokazatelja performansi iz ovog članka, države članice mogu odlučiti da na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora uspostave i koriste dodatne pokazatelje performansi i povezane ciljeve uz one navedene u Prilogu I. odjeljku 2., u svrhu vlastitog praćenja performansi i/ili kao dio njihovih planova performansi. Ti dodatni pokazatelji i ciljevi podržavaju ostvarivanje ciljeva na razini cjelokupne Europske unije i posljedičnih ciljeva na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora. Oni mogu, na primjer, obuhvaćati i opisivati civilno-vojnu ili meteorološku dimenziju plana performansi. Ti dodatni pokazatelji i ciljevi mogu biti popraćeni primjerenim poticajnim programima donesenim na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
POGLAVLJE II.
PRIPREMA PLANOVA PERFORMANSI
Članak 9.
Ciljevi performansi na razini cjelokupne Europske unije
1. Ciljeve performansi na razini cjelokupne Europske unije donosi Komisija u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004, uzimajući u obzir odgovarajuće podatke primljene od nacionalnih nadzornih tijela i nakon savjetovanja s interesnim skupinama kako je navedeno u članku 10. te Uredbe i prema potrebi s drugim odgovarajućim organizacijama, te s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa u vezi sigurnosnih aspekata performansi.
2. Ciljeve performansi na razini cjelokupne Europske unije predlaže Europska komisija najkasnije 15 mjeseci prije početka referentnog razdoblja, te ih donosi najkasnije 12 mjeseci prije početka referentnog razdoblja.
3. Zajedno s donošenjem ciljeva performansi na razini cjelokupne Europske unije, Komisija će za svaki ključni pokazatelj performansi definirati granične vrijednosti za upozoravanje iznad kojih se mogu aktivirati mehanizmi upozoravanja iz članka 18. Granične vrijednosti upozoravanja za ključni pokazatelj performansi isplativosti moraju obuhvatiti razvoj prometa i troškova.
4. Komisija svaki cilj performansi na razini cjelokupne Europske unije potkrepljuje opisom pretpostavki i objašnjenja upotrijebljenih pri uspostavljanju tih ciljeva, kao što su upotreba podataka dobivenih od nacionalnih nadzornih tijela i drugih činjeničnih podataka, prognoze prometa i, kada je primjereno, očekivanih razina učinkovitih utvrđenih troškova za Europsku uniju.
Članak 10.
Razrada planova performansi
1. Nacionalna nadzorna tijela, bilo na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, izrađuju planove performansi koji sadrže ciljeve sukladne ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije i mjerilima ocjenjivanja navedena u Prilogu III. Mora postojati samo jedan plan performansi po državi članici ili po funkcionalnom bloku zračnog prostora kada predmetne države članice odluče razraditi plan performansi na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora u skladu s člankom 5. stavcima 1. i 2.
2. Za podršku izrade planova performansi nacionalna nadzorna tijela osiguravaju:
(a)
da pružatelji usluga u zračnoj plovidbi priopće odgovarajuće elemente svojih poslovnih planova, pripremljenih u skladu s ciljevima na razini cjelokupne Europske unije;
(b)
savjetovanja interesnih skupina u skladu s člankom 10. Uredbe (EZ) br. 549/2004 o planu i ciljevima performansi. Interesnim skupinama se dostavljaju odgovarajuće informacije najmanje tri tjedna prije savjetodavnog sastanka.
3. Planovi performansi sadržavaju, posebno:
(a)
prognozu prometa izraženu u jedinicama usluga koje će se pružati svake godine referentnog razdoblja, s obrazloženjem upotrijebljenih brojki;
(b)
utvrđene troškove usluga u zračnoj plovidbi koje određuju države članice u skladu s odredbama članka 15. stavka 2. točaka (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 550/2004;
(c)
opis ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva performansi s opisom njihove važnosti u odnosu na europski glavni plan ATM-a i njihove sukladnosti s glavnim područjima i smjerovima razvoja te promjenama kako je u njemu navedeno;
(d)
ciljeve performansi za svako odgovarajuće ključno područje performansi, određena upućivanja na svaki ključni pokazatelj performansi za cjelokupno referentno razdoblje s godišnjim vrijednostima koja se koriste za namjene praćenja i poticanja;
(e)
opis civilno-vojne dimenzije plana u kojem se opisuju performanse primjene fleksibilne upotrebe zračnog prostora (FUA) kako bi se povećao kapacitet uz primjereno uvažavanje učinkovitosti vojne misije, i ako se smatra primjerenim, odgovarajućih pokazatelja i ciljeva performansi u skladu s pokazateljima i ciljevima plana performansi;
(f)
opis i dokaz o tome kako su ciljevi performansi iz točke (d) usklađeni s ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije i kako im doprinose;
(g)
jasnu identifikaciju različitih subjekata koji su odgovorni za ispunjavanje ciljeva i njihovih posebnih doprinosa;
(h)
opis mehanizama poticaja koji se primjenjuju na različite odgovorne subjekte kako bi se potaknulo postizanje ciljeva tijekom referentnog razdoblja;
(i)
mjere koje poduzimaju nacionalna nadzorna tijela za praćenje postizanja ciljeva performansi;
(j)
opis rezultata savjetovanja sa interesnim skupinama, uključujući pitanja koja su istaknuli sudionici kao i postupci o kojima su se dogovorili.
4. Planovi performansi se moraju temeljiti na predlošku iz Priloga II. i, ako države članice u skladu s člankom 8. stavkom 6. tako odluče, mogu sadržavati dodatne pokazatelje s povezanim ciljevima.
Članak 11.
Planovi poticaja
1. Planovi poticaja koje države članice primjenjuju kao dio svoga plana performansi, moraju biti u skladu sa sljedećim općim načelima:
(a)
moraju biti učinkoviti, razmjerni i vjerodostojni i ne smiju se mijenjati tijekom referentnog razdoblja;
(b)
moraju se provoditi na nedsikriminirajućoj i transparentnoj osnovi kao podrška poboljšanjima performansi pružanja usluga;
(c)
moraju biti dio regulatornog okvira koji je svim interesnim skupinama poznat ex ante i koji se primjenjuje tijekom cijelog referentnog razdoblja;
(d)
moraju poticati ponašanje subjekata koji postavljaju ciljeve u smislu postizanja visoke razine performansi i ispunjavanja vezanih ciljeva.
2. Namjena poticaja u odnosu na sigurnosne ciljeve mora biti poticanje potpunog postizanja i održavanja zahtijevanih ciljeva sigurnosti, omogućavajući istodobno poboljšanja performansi na drugim ključnim područjima performansi. Oni ne smiju biti financijske prirode i moraju se sastojati od akcijskih planova s krajnjim rokovima i/ili povezanih mjera u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2096/2005 od 20. prosinca 2005. o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi (10) i/ili provedbenim pravilima iz Uredbe (EZ) br. 216/2008.
3. Poticaji u vezi ciljeva isplativosti moraju biti financijske prirode i podlijegati odgovarajućim odredbama iz članka 11.a Uredbe (EZ) br. 1794/2006. Moraju se sastojati od mehanizma dijeljenja rizika, na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
4. Poticaji u vezi ciljeva kapaciteta mogu biti financijske ili neke druge prirode, kao što su planovi korektivnih aktivnosti s krajnjim rokovima i povezanim mjerama koje mogu uključivati nagrade i kazne, a koje donose države članice. Kada su poticaji financijske prirode, oni moraju podlijegati odredbama iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 1794/2006.
5. Poticaji u vezi okolišnih ciljeva moraju poticati postignuće zahtijevanih razina okolišnih performansi, omogućavajući istodobno poboljšanja performansi na drugim ključnim područjima performansi. Oni moraju biti financijske ili nefinancijske prirode i o tome moraju odlučiti države članice uvažavajući lokalne okolnosti.
6. Osim toga, države članice mogu na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora uspostaviti ili odobriti sustave poticaja za korisnike zračnog prostora, kako je predviđeno člankom 12. Uredbe (EZ) br. 1794/2006.
POGLAVLJE III.
DONOŠENJE PLANOVA PERFORMANSI
Članak 12.
Početno donošenje planova performansi
Na prijedlog nacionalnih nadzornih tijela, države članice na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora donose svoje planove performansi koji sadrže obvezujuće ciljeve performansi i dostaviti ih Komisiji najkasnije šest mjeseci nakon donošenja ciljeva na razini cjelokupne Europske unije.
Članak 13.
Ocjena planova performansi i revizija ciljeva
1. Komisija, na temelju mjerila utvrđenih u Prilogu III. ocjenjuje planove performansi, njihove ciljeve i posebno njihovu sukladnost i odgovarajući doprinos ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije, uvažavajući primjereno razvoj situacije do koje je moglo doći u razdoblju od datuma donošenja ciljeva Europske unije do datuma ocjenjivanja plana performansi.
2. Kada Komisija utvrdi da su ciljevi performansi, koji su sadržani u planu performansi, u skladu s ciljevima na razini Europske unije te da im primjereno doprinose, ona o tome obavješćuje predmetnu(-e) državu(-e) članicu(-e) najkasnije četiri mjeseca nakon primitka plana.
3. Kada Komisija utvrdi da jedan ili više ciljeva performansi, koji su sadržani u planu performansi, nisu u skladu s ciljevima na razini Europske unije te da im ne doprinose primjereno, ona može najkasnije četiri mjeseca od primitka plana i u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 odlučiti da izda preporuku državi(-ama) članici(-ama) o donošenju revidiranih ciljeva performansi. Ovakva se odluka donosi nakon savjetovanja s predmetnom(-im) državom(-ama) članicom(-ama) i njome se točno utvrđuje koji cilj(eve) treba revidirati te se daje objašnjenje ocjene Komisije.
4. U tom slučaju, najkasnije dva mjeseca nakon izdavanja preporuke, predmetne države članice donose revidirane ciljeve performansi uvažavajući stajališta Komisije, zajedno s odgovarajućim mjerama za postizanje tih ciljeva te o tome obavješćuju Komisiju.
Članak 14.
Ocjena revidiranih planova performansi i donošenje korektivnih mjera
1. Dva mjeseca nakon obavijesti, Komisija, na temelju mjerila utvrđenih u Prilogu III., ocjenjuje revidirane ciljeve performansi i posebno njihovu sukladnost i odgovarajući doprinos ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije.
2. Kada Komisija utvrdi da su revidirani ciljevi iz članka 13. stavka 4. u skladu s ciljevima na razini Europske unije te da im primjereno doprinose, ona o tome obavješćuje predmetnu(-e) državu(-e) članicu(-e) najkasnije dva mjeseca nakon primitka revidiranih ciljeva.
3. Kada Komisija utvrdi da revidirani ciljevi performansi i odgovarajuće mjere još uvijek nisu u skladu s ciljevima na razini Europske unije te da im ne doprinose primjereno, ona može najkasnije dva mjeseca od primitka revidiranih ciljeva i u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004 odlučiti da predmetna država članica mora poduzeti korektivne mjere.
4. U takvoj se odluci točno utvrđuju ciljevi koji se trebaju revidirati te se daje objašnjenje ocjene Komisije. Ona može sadržavati razinu očekivanih performansi za te ciljeve kako bi se predmetnoj državi članici omogućilo da poduzme odgovarajuće korektivne mjere, i/ili prijedloge za takve primjerene mjere.
5. Najkasnije dva mjeseca od odluke Komisije, predmetna država članica obavješćuje Komisiju o donesenim korektivnim mjerama, zajedno s elementima koji pokazuju kako se osigurava sukladnost s odlukom Komisije.
Članak 15.
Planovi performansi ili korektivne mjere doneseni nakon početka referentnog razdoblja
Planovi performansi ili korektivne mjere koji su doneseni nakon početka referentnog razdoblja kao rezultat provedbe postupaka iz članaka 13. i 14. primjenjuju se retroaktivno od prvog dana referentnog razdoblja.
Članak 16.
Revizija ciljeva na razini Europske unije
1. Komisija može odlučiti da revidira ciljeve na razini cjelokupne Europske unije u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004:
(a)
prije početka referentnog razdoblja, ako ima značajan dokaz da početni podaci, pretpostavke i razlozi upotrijebljeni za postavljanje početnih ciljeva na razini cjelokupne Europske unije više nisu valjani;
(b)
tijekom referentnog razdoblja, kao posljedica primjene mehanizma upozoravanja iz članka 18.
2. Revizija ciljeva na razini cjelokupne Europske unije može rezultirati izmjenom postojećih planova performansi. U tom slučaju Komisija može donijeti odluku o primjerenim prilagodbama terminskog plana iz poglavlja II. i III. ove Uredbe.
POGLAVLJE IV.
PRAĆENJE POSTIZANJA PERFORMANSI
Članak 17.
Trajno praćenje i izvješćivanje
1. Nacionalna nadzorna tijela na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i Komisija prate provedbu planova performansi. Ako se tijekom referentnog razdoblja ciljevi ne ispune, nacionalna nadzorna tijela primjenjuju odgovarajuće mjere definirane u planu performansi kako bi popravila stanje. Za tu se namjenu upotrebljavaju godišnje vrijednosti iz plana performansi.
2. Ako Komisija utvrdi značajan i ustrajan pad performansi u nekoj državi članici ili funkcionalnom bloku zračnog prostora, koji utječe na druge države pripadnice jedinstvenog europskog neba i/ili na cijeli europski zračni prostor, ona može od predmetnih država članica i nacionalnog nadzornog tijela ili nadzornog tijela funkcionalnog bloka zračnog prostora zahtijevati da definira, primijeni i priopći Komisiji odgovarajuće mjere za postizanje ciljeva navedenih u njihovom planu performansi.
3. Države članice podnose Komisiji izvješće o praćenju planova i ciljeva performansi, koje provode njihova nacionalna nadzorna tijela ili nadzorna tijela na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, najmanje jedanput godišnje i kada postoji opasnost da se ciljevi performansi neće postići. Komisija najmanje jedanput godišnje obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo o postizanju ciljeva performansi.
Članak 18.
Mehanizmi upozoravanja
1. Kada se radi okolnosti koje su na početku razdoblja bile nepredvidive i koje države članice ne mogu riješiti i nadzirati, dosegnu granične vrijednosti za upozoravanje na razini Europske unije iz članka 9. stavka 3., Komisija provjerava situaciju uz savjetovanje s državama članicama posredovanjem Odbora za jedinstveno nebo i u roku od tri mjeseca daje prijedloge odgovarajućih mjera, koje mogu uključivati reviziju ciljeva performansi na razini cjelokupne Europske unije i posljedičnu reviziju ciljeva performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
2. Kada se radi okolnosti koje su na početku razdoblja bile nepredvidive i koje države članice i subjekti koji podliježu ciljevima performansi ne mogu riješiti i nadzirati, dosegnu granične vrijednosti za upozoravanje iz članka 9. stavka 3. na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, odgovarajuće nacionalno nadzorno tijelo mora provjeriti situaciju uz pomoć Komisije i u roku od tri mjeseca može dati prijedloge odgovarajućih mjera, koje mogu uključivati reviziju ciljeva performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
3. Države članice mogu na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora usvojiti granične vrijednosti različite od onih iz članka 9. stavka 3., kako bi se uvažile lokalne okolnosti i posebnosti. U tom se slučaju te granične vrijednosti moraju navesti u planovima performansi i moraju biti sukladne s graničnim vrijednostima donesenim u skladu s članom 9. stavkom 3. Odstupanja se potkrepljuju detaljnim obrazloženjem. Kada se te granične vrijednosti aktiviraju, primjenjuje se postupak iz stavka 2.
4. Kada provedba mehanizma upozoravanja zahtijeva reviziju planova i ciljeva performansi, Komisija omogućuje takvu reviziju primjerenom prilagodbom vremenskog plana koji se primjenjuje u skladu s postupkom iz poglavlja II. i III. ove Uredbe.
Članak 19.
Omogućavanje praćenja sukladnosti
Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi moraju omogućiti inspekcijske preglede i nadzore Komisiji i nacionalnim nadzornim tijelima odgovornim za njihov nadzor, koje u ime nacionalnih nadzornih tijela provodi kvalificirani subjekt ili EASA ako je to primjereno, uključujući posjete na licu mjesta. Ne dovodeći u pitanje ovlasti za nadzor koji imaju nacionalna nadzorna tijela i EASA, ovlaštene osobe moraju imati ovlaštenje:
(a)
u vezi sa svim ključnim područjima performansi, za pregled odgovarajućih dokumenata i bilo kojih drugih materijala povezanih s uspostavljanjem planova i ciljeva performansi;
(b)
za uzimanje preslika tih dokumenata ili primjeraka izvadaka iz tih dokumenata;
(c)
za traženje verbalnog objašnjenja na licu mjesta.
Ovakvi inspekcijski pregledi i nadzori obavljaju se u skladu s postupcima koji su na snazi u državi članici u kojoj se provode.
POGLAVLJE V.
PRIKUPLJANJE, POTVRĐIVANJE, ISPITIVANJE, OCJENJIVANJE I ŠIRENJE INFORMACIJA U VEZI S PERFORMANSAMA ZRAČNE PLOVIDBE ZA JEDINSTVENO EUROPSKO NEBO
Članak 20.
Prikupljanje i vrednovanje podataka za provjeru performansi
1. Osim podataka koje je Komisija već prikupila putem drugih instrumenata Europske unije a koji se također mogu upotrijebiti za provjeru performansi, nacionalna nadzorna tijela, pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori zračnih luka, koordinatori zračnih luka i zračni prijevoznici Komisiji osiguravaju podatke iz Priloga IV. u skladu sa zahtjevima iz tog Priloga.
2. Nacionalna tijela mogu u potpunosti ili djelomično prenijeti zadaću dostavljanja podataka na njihova nacionalna nadzorna tijela, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, operatore zračnih luka i koordinatore zračnih luka ili ih preraspodijeliti između njih, kako bi se uvažile lokalne posebnosti i postojeći kanali izvješćivanja.
3. Davatelji podataka poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurali kvalitetu, potvrđivanje i pravovremenost prijenosa podataka, uključujući dokaze o provjerama kvalitete i postupcima potvrđivanja, objašnjenja u vezi s posebnim zahtjevima Europske komisije u vezi kvalitete podataka i, kada je potrebno, akcijske planove za poboljšanje kvalitete podataka. Podaci se dostavljaju besplatno, prema potrebi u elektroničkom obliku, upotrebom formata koji određuje Komisija.
4. Komisija ocjenjuje kvalitetu i potvrđuje podatke dostavljene u skladu sa stavkom 1. Kada podaci ne omogućavaju primjerenu provjeru performansi, Komisija može poduzeti odgovarajuće mjere za ocjenu i poboljšanje kvalitete podataka u suradnji s državama članicama i posebno njihovim nacionalnim nadzornim tijelima.
5. U smislu ove Uredbe, smatra se da su podaci povezani s performansama iz stavka 1. koji su već dostavljeni Eurocontrol-u, dostavljeni i Komisiji. U slučaju da nije tako, Komisija i Eurocontrol donose potrebna rješenja kojima se osigurava stavljanje takvih podataka Komisiji na raspolaganje u skladu sa zahtjevima koji su jednaki onima iz stavka 3.
6. Kadgod se utvrde značajni novi zahtjevi u vezi podataka ili se može očekivati nedostatna kvaliteta podataka, Komisija može izvesti probna ispitivanja koje države članice izvode na dobrovoljnoj osnovi, prije nego što se izmjenom i dopunom ove Uredbe uvedu novi zahtjevi u vezi podataka. Ovakva probna ispitivanja se provode kako bi se ocijenila izvedivost prikupljanja odgovarajućih podataka, uzimajući u obzir prednosti raspoloživosti podataka u odnosu na troškove njihovog prikupljanja i opterećenje davatelja podataka.
Članak 21.
Širenje informacija
1. Komisija širi opće informacije u smislu ciljeva iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (11), posebno njezinim člankom 4. i u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 550/2004.
2. Informacije iz članka 3. stavka 3. točke (a) moraju biti javno dostupne predmetnim zainteresiranim stranama, posebno u elektroničkom obliku.
3. Godišnja izvješća iz članka 3. stavka 3. točke (k) su javno dostupna. Upućivanja na ta izvješća se objavljuju u Službenom listu Europske unije. Komisija može odlučiti o redovitom davanju drugih općih informacija predmetnim zainteresiranim stranama, posebno u elektroničkom obliku.
4. Ciljevi na razini cjelokupne Europske unije iz članka 9. i upućivanje na donesene planove performansi iz poglavlja III. su javno dostupni i objavljeni u Službenom listu Europske unije.
5. Pojedinačni pristup određenim informacijama, kao što su vrednovani podaci i statistike, odobravaju se davatelju podataka na kojeg se informacije i aktivnosti izravno odnose.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 22.
Žalba
Države članice osiguravaju da su odluke donesene u skladu s ovom Uredbom pravilno obrazložene i da podliježu učinkovitoj provjeri i/ili žalbenom postupku.
Članak 23.
Prijelazne mjere
Kada države članice odluče tijekom prvog referentnog razdoblja donijeti plan performansi s ciljevima na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, one moraju osigurati da:
(a)
taj plan nadomjesti nacionalne planove od 1. siječnja jedne od godina referentnog razdoblja;
(b)
trajanje plana ne premašuje preostalo trajanje referentnog razdoblja;
(c)
plan pokazuje da su njegovi ciljevi performanse najmanje jednako ambiciozni kao prijašnji nacionalni ciljevi zajedno.
Članak 24.
Provjera plana
Komisija mora provjerava učinkovitost postupka do 1. srpnja 2013. Do kraja 2014. i redovito nakon toga, Komisija provjerava program performansi, a posebno analizira djelovanje, učinkovitost i raspon tog sustava, uz dužno uvažavanje posla koji je na tom području obavio ICAO.
Članak 25.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 2096/2005
Uredba (EZ) br. 2096/2005 mijenja se kako slijedi:
1.
Odjeljak 2.2. Priloga I. zamjenjuje se sljedećim:
„2.2. Organizacijsko upravljanje
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi izrađuje poslovni plan koji obuhvaća najmanje razdoblje od pet godina. Poslovni plan sadržava:
(a)
cjelokupne ciljeve pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i njegovu strategiju postizanja tih ciljeva, u skladu s njegovim dugoročnijim cjelokupnim planovima i s odgovarajućim zahtjevima Europske unije u vezi razvoja infrastrukture ili druge tehnologije;
(b)
odgovarajuće ciljeve performansi u smislu sigurnosti, kapaciteta, okoliša i isplativosti, kako je primjereno.
Informacije iz stavaka (a) i (b) moraju biti sukladne s nacionalnim planom performansi ili planom performansi funkcionalnog bloka zračnog prostora iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004 i, u vezi podataka o sigurnosti, s nacionalnim programom sigurnosti navedenim u Standardu 2.27.1. u Prilogu 11. ICAO-u, Izmjeni 47.B-A od 20. srpnja 2009., kako je primjereno.
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi daje sigurnosna i poslovna obrazloženja za velike investicijske projekte koja uključuju, kada je to važno, procjenu utjecaja na odgovarajuće ciljeve performansi iz odjeljka 2.2. b i koja navode ulaganja koja proizlaze iz pravnih zahtjeva povezanih s provedbom SESAR-a.
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi izrađuje godišnji plan koji obuhvaća narednu godinu, u kojem se dodatno specificiraju elementi poslovnog plana i opisuju bilo kakve njegove izmjene.
Godišnji plan obuhvaća sljedeće odredbe o razini i kvaliteti usluge, kao što su očekivana razina kapaciteta, sigurnosti, okoliša i isplativosti, kako je primjereno:
(a)
informacije o provedbi nove infrastrukture ili drugih razvoja i izjava o tome kako će oni doprinijeti poboljšanju performansi pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, uključujući razinu i kvalitetu usluga;
(b)
pokazatelje performansi sukladne s nacionalnim planom performansi ili planom performansi funkcionalnog bloka zračnog prostora iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004, u odnosu na koje se mogu razumno ocijeniti razina performansi i kvaliteta usluge;
(c)
informacije o mjerama predviđenim za ublaživanje sigurnosnih rizika utvrđenih u planu sigurnosti pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, uključujući pokazatelje sigurnosti za nadzor sigurnosnih rizika i, kada je primjereno, procjenu troškova mjera ublažavanja;
(d)
očekivani kratkoročni financijski položaj pružatelja usluga kao i bilo kakve promjene poslovnog plana ili utjecaje na poslovni plan.
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi stavlja na raspolaganje Komisiji, na njezin zahtjev, sadržaj dijela poslovnog plana i godišnjeg plana koji se odnosi na performanse, pod uvjetima nacionalnog nadzornog tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.”
2.
Odjeljak 9. Priloga I. zamjenjuje se sljedećim:
„9. ZAHTJEVI U VEZI S IZVJEŠĆIVANJEM
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi mora moći dati godišnje izvješće o svojim djelatnostima odgovarajućem nacionalnom nadzornom tijelu. To izvješće obuhvaća njegove financijske rezultate, ne dovodeći u pitanje članak 12. Uredbe (EZ) br. 550/2004, kao i operativne performanse i bilo koje druge značajne aktivnosti i razvoje, posebno u području sigurnosti.
Godišnje izvješće uključuje najmanje:
-
ocjenu razine performansi pruženih usluga,
-
performanse pružatelja usluga u zračnoj plovidbi u usporedbi s ciljevima performansi utvrđenim u poslovnom planu, uspoređujući stvarne performanse s godišnjim planom upotrebom pokazatelja performansi utvrđenih u godišnjem planu,
-
objašnjenje odstupanja od ciljeva i utvrđivanje mjera za rješavanje bilo kakvih odstupanja tijekom referentnog razdoblja iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004,
-
razvoj u radu i infrastrukturi,
-
financijske rezultate, ako se oni ne objavljuju posebno u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 550/2004,
-
informacije o formalnom postupku savjetovanja s korisnicima njegovih usluga,
-
informacije o kadrovskoj politici.
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi stavlja sadržaj godišnjeg izvješća na raspolaganje javnosti i Europskoj komisiji, na njezin zahtjev, pod uvjetima nacionalnog nadzornog tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.”
Članak 26.
Stupanje na snagu
1. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
2. Poglavlje V. se primjenjuje od 1. siječnja 2011. Prvo referentno razdoblje počinje 1. siječnja 2012.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. srpnja 2010.