РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 670/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 юли 2012 година
за изменение на Решение № 1639/2006/ЕО за създаване на Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации (2007-2013 г.) и на Регламент (ЕО) № 680/2007 за установяване на общи правила за отпускане на финансова помощ от Общността в областта на трансевропейските транспортни и енергийни мрежи
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 и член 173, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
С Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) се създава Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ) с различни видове мерки за изпълнение, прилагани чрез специфични програми, сред които „Програмата за политическа подкрепа на информационните и комуникационните технологии (ИКТ)“, която осигурява подкрепа за засилване на вътрешния пазар за ИКТ продукти и услуги и за основани на ИКТ продукти и услуги, и цели стимулиране на иновациите чрез по-широко разпространение и инвестиране в ИКТ.
(2)
С Регламент (ЕО) № 680/2007 на Европейския парламент и на Съвета (4) се определят общите правила за отпускане на финансова помощ от Съюза в областта на трансевропейските транспортни и енергийни мрежи и също така се създава инструмент за поделяне на риска, наречен Инструмент за гарантиране на заеми за проекти по TEN-Транспорт („TEN-T“).
(3)
През следващото десетилетие, според оценки на Комисията, ще са нужни безпрецедентни като обем инвестиции в европейския транспорт, енергетика, информационни и комуникационните мрежи, за да се допринесе за постигането на целите на политиката на „Европа 2020“, най-вече целите в областта на климата и прехода към икономика с ниски емисии на въглерод и ефикасно използване на ресурсите, чрез разработване на интелигентни, усъвършенствани и изцяло свързани помежду си инфраструктури и насърчаване на доизграждането на вътрешния пазар.
(4)
Дълговото финансиране на капиталовия пазар не е непосредствено достъпно за инфраструктурни проекти в Съюза. Трудностите при осигуряване на достъп до дългосрочно частно или публично финансиране за инфраструктурни проекти не следва да водят до влошаване на ефективността на транспортната, телекомуникационна и енергийна система, нито до забавяне на разпространението на широколентовия достъп. Целесъобразно е този въпрос да бъде разгледан на равнището на Съюза поради фрагментацията на пазарите на облигации в Съюза, съчетана с неизвестността на търсенето, както и с размера и сложността на инфраструктурните проекти, които изискват продължителни срокове за подготовка.
(5)
Финансовите инструменти във вида, в който са установени от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (5) могат, в определени случаи, да подобрят ефикасността на бюджетните разходи и да осигурят големи мултиплициращи ефекти по отношение на привличането на финансиране от частния сектор. Това важи в особена степен за трудния достъп до кредити, ограниченията в областта на публичните финанси и с оглед необходимостта от подкрепа за икономическото възстановяване на Европа.
(6)
В своята Резолюция от 8 юни 2011 г. относно Инвестиране в бъдещето: нова многогодишна финансова рамка (МФР) за конкурентоспособна, устойчива и приобщаваща Европа, Европейският парламент приветства инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, представляваща механизъм за поделяне на риска с ЕИБ, който предоставя подкрепа в определени граници от бюджета на Съюза, имаща за цел да засили ефекта от фондовете на Съюза и да привлече допълнителен интерес от частни инвеститори за участие в приоритетни проекти, които са в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“. В заключенията си от 12 юли 2011 г. относно Акта за единния пазар Съветът припомни, че финансовите инструменти трябва да бъдат оценявани по отношение на ефектите на лоста в сравнение със съществуващите инструменти, рисковете, които ще бъдат прибавени към баланса на държавните бюджети, и евентуалното отблъскване на частните институции. Съобщението на Комисията относно пилотния проект за инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ и съответната оценка на въздействието, които се опират на обществено допитване, следва да бъдат разглеждани в този контекст.
(7)
Следва да бъде лансирана пилотна фаза на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, чиято цел е да подпомогне финансирането на приоритетни проекти с ясна добавена стойност за ЕС и да улесни по-голямото участие от страна на частния сектор във финансирането на икономически изгодни проекти в областта на транспорта, енергията и сектора на ИКТ инфраструктурата чрез пазара за дългосрочен капитал. Инструментът ще бъде от полза за проекти със сходни финансови нужди и благодарение на взаимодействието между секторите следва да донесе по-големи ползи по отношение на въздействието върху пазара, административната ефективност и използването на ресурсите. Той следва да предостави на заинтересованите лица като инвеститори, публични органи, управители на инфраструктура, строителни дружества и оператори съгласуван инструмент, който да се ръководи от търсенето на пазара.
(8)
По време на пилотната фаза на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ бюджетът на Съюза, заедно с финансиране от ЕИБ под формата на съвместен инструмент за поделяне на риска, ще бъде използван за облигации за проекти, издадени от дружествата за проектите. Посоченият инструмент се стреми да смекчи риска по обслужването на дълга на проекта и кредитния риск на притежателите на облигации до степен, при която участниците на капиталовия пазар като пенсионни фондове, застрахователни дружества и други заинтересовани лица да желаят да инвестират в по-голям обем облигации за инфраструктурни проекти, отколкото би било възможно без подкрепата на Съюза.
(9)
В светлината на дългогодишния опит на ЕИБ и като се има предвид, че банката е основната финансираща институция за инфраструктурни проекти, и е финансов орган на ЕС, създаден с Договора, Комисията следва да я привлече в осъществяването на тази пилотна фаза. Основните ред, условия и процедури за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекта следва да се определят чрез настоящия регламент. Подробният ред и условия, включително споделянето на риска, заплащането, мониторинга и контрола, следва да се определят в споразумение за сътрудничество между Комисията и ЕИБ. Това споразумение за сътрудничество следва да бъде одобрено от Комисията и от ЕИБ в съответствие с техните съответни процедури.
(10)
Пилотната фаза на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ следва да бъде започната през сегашната финансова рамка и да се приложи без необосновано забавяне с цел да се установи дали и до каква степен такива финансови инструменти за поделяне на риска предлагат добавена стойност в областта на финансирането на инфраструктурата и за развитието на капиталов пазар за финансиране чрез дълг на инфраструктурни проекти.
(11)
Пилотната фаза следва да бъде финансирана, като се използва преразпределение от бюджетите за 2012 г. и 2013 г. от съществуващи транспортни, телекомуникационни и енергийни програми. За тази цел следва да е възможно до 200 милиона евро да бъдат преразпределени за инициативата от бюджета за TEN-T, до 20 милиона евро от бюджета на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации и до 10 милиона евро от бюджета за TEN-Енергия („TEN-Е“). Наличните бюджетни средства ограничават обхвата на инициативата и броя на проектите, които могат да бъдат подкрепени.
(12)
Бюджетните средства следва да бъдат поискани от ЕИБ въз основа на набор от проекти, които ЕИБ и Комисията считат, че са подходящи, в съответствие с дългосрочните цели на политиката на Съюза и има вероятност да бъдат реализирани. Всички подобни искания и съответни бюджетни кредити следва да се направят не по-късно от 31 декември 2013 г. Поради сложността на големите инфраструктурни проекти следва да е възможно самото одобрение от Управителния съвет на ЕИБ да се даде на по-късна дата, но не по-късно от 31 декември 2014 г.
(13)
Заявлението за помощ, подборът и изпълнението на всички проекти следва да се извършват съгласно правото на Съюза, по-специално по отношение на държавната помощ и следва да се стремят да избягват създаването или добавянето на пазарни нарушения.
(14)
В допълнение към изискванията за докладване по точка 49 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (6) Комисията следва с подкрепата от ЕИБ по време на пилотната фаза да докладва на Европейския парламент и на Съвета на всеки шест месеца след подписването на споразумението за сътрудничество и да внесе междинен доклад до Европейския парламент и до Съвета през втората половина на 2013 г. Цялостна независима оценка следва да бъде осъществена през 2015 г.
(15)
Като се основава на посочената цялостна независима оценка Комисията следва да оцени целесъобразността на Инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, както и ефективността ѝ по отношение на повишаването на обема на инвестициите в приоритетни проекти и в засилването на ефикасността на разходите на Съюза.
(16)
Пилотната фаза на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ следва да започне в подготовка за Механизма за свързване на Европа, предложен от Комисията. Не се засягат решенията, отнасящи се до многогодишната финансова рамка (МФР) след 2013 г., и тези, които се отнасят до евентуално повторно използване на обратните постъпления от финансови инструменти в контекста на преговорите по предложението за регламент на Европейския парламент и Съвета относно финансовите правила, приложими спрямо годишния бюджет на Съюза.
(17)
С оглед да се осъществи пилотната фаза на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, Решение № 1639/2006/ЕО и Регламент (ЕО) № 680/2007 следва да бъдат съответно изменени.
(18)
За да бъдат ефективни предвидените в настоящия регламент мерки и с оглед ограничения срок на пилотната фаза, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Решение № 1639/2006/ЕО
Решение № 1639/2006/ЕО се изменя, както следва:
1)
В член 8 се добавя следният параграф:
„5а. Без да се засягат параграфи 1-5, за проектите, осъществявани в рамките на посочения в член 31, параграф 2 инструмент за поделяне на риска за облигации, Комисията и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) внасят през втората половина на 2013 г. в Европейския парламент и в Съвета междинен доклад. Цялостна независима оценка се осъществява през 2015 г.
Като се основава на посочената оценка Комисията оценява целесъобразността на Инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ и ефективността ѝ по отношение на повишаването на обема на инвестициите в приоритетни проекти и в засилването на ефикасността на разходите на Съюза. Въз основа на посочената оценка, като вземе предвид всички варианти Комисията предлага подходящи регулаторни промени, включително законодателни промени, особено ако предвиденото прилагане на пазара не е задоволително или ако станат достатъчно налични алтернативни източници на дългосрочно дългово финансиране.
Посоченият в първа алинея междинен доклад включва списък от проекти, които са получили финансова помощ от инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, посочен в член 31, параграфи 2а-2д, придружен с информация относно условията по издаването на облигации и вида на настоящите и потенциални бъдещи инвеститори.“
2)
В член 26, параграф 2 буква б) се заменя със следното:
„б)
стимулиране на иновациите чрез по-широко разпространение и инвестиране в ИКТ и широколентов достъп;“.
3)
Член 31 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Проектите, посочени в параграф 1, буква а), имат за цел насърчаването на иновацията, трансфера на технологии и разпространяването на нови технологии, които са готови за прилагане на пазара.
Съюзът може да предоставя безвъзмездна помощ в принос към бюджета на проектите.
Освен това по време на пилотната фаза през 2012 и 2013 г. Съюзът може да предостави финансово участие на ЕИБ за провизиите и разпределянето на капитал за дългови инструменти или гаранции, които да се отпускат от ЕИБ от нейни собствени ресурси в рамките на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти.“;
б)
вмъкват се следните параграфи:
„2а. Инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти, посочен в трета алинея от параграф 2, представлява съвместен инструмент на Комисията и ЕИБ, който предоставя добавена стойност като намеса на Съюза, занимава се с положение на недостатъчно оптимална инвестиция, когато проектите не получават адекватно финансиране от пазарите, и предоставя допълняемост. Инструментът избягва нарушаване на правилата на конкуренция, цели осигуряване на мултиплициращ ефект и привежда в съответствие интересите под формата на кредитно подобрение. Инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти:
а)
приема формата на дългов инструмент или гаранция, предоставена от ЕИБ, с подкрепата на принос от бюджета на Съюза, в полза на финансиране за проекти в областта на ИКТ и широколентовия достъп, като допълва или привлича финансиране от държавите членки или частния сектор;
б)
смекчава риска при обслужването на дълга за проект и кредитния риск за притежателите на облигациите;
в)
използва се само за проекти, чиято финансова жизнеспособност се основава на приходите по проекта.
2б. Експозицията на Съюза по отношение на инструмента за поделяне на риска, включително таксите за управление и другите допустими разходи, в никакъв случай не надвишава размера на финансовото участие на Съюза към инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, и не надхвърля срока до падежа на портфейла на основните инструменти за кредитно подобрение. Не води до никакви допълнителни задължения по общия бюджет на Съюза. Остатъчният риск, свързан с операции във връзка с облигации за проекти, винаги се поема от ЕИБ.
2в. Основните ред, условия и процедури за инструментите за поделяне на риска за облигации за проекти са установени в приложение IIIа. Подробният ред и условия за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, включително поделянето на риска, възнаграждението, неговият мониторинг и контрол, се определят в споразумението за сътрудничество между Комисията и ЕИБ. Споразумението за сътрудничество се одобрява от Комисията и от ЕИБ в съответствие с техните съответни процедури.
2г. През 2013 г. сума в размер до 20 милиона евро може да бъде използвана от бюджета, разпределен за изпълнение на политиката за ИКТ и широколентов достъп в съответствие с правилата, установени в приложение I, буква б). Предвид краткия срок на пилотната фаза, инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти може да използва повторно всички приходи, получени преди 31 декември 2013 г. за нови дългови инструменти и гаранции в рамките на същия механизъм за поделяне на риска и за проекти, изпълняващи същите условия за допустимост, с цел максимално увеличаване на обема на получили подпомагане инвестиции. В случай че инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти не бъде продължен за следващата многогодишна финансова рамка, всички остатъчни средства се връщат в приходната част на общия бюджет на Съюза.
2д. В допълнение към изискванията за докладване, посочени в точка 49 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление, и без да се засягат каквито и да е други регулаторни изисквания за докладване, Комисията докладва относно ефикасността на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, включително финансовите условия и позиционирането на всички облигации за проекта пред Европейския парламент и Съвета на всеки шест месеца по време на пилотната фаза.“
4)
Добавя се следното приложение:
„ПРИЛОЖЕНИЕ IIIа
Ред и условия за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, посочени в член 31, параграф 2в
ЕИБ е партньор, който споделя риска и управлява финансовия принос на Съюза към инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти от името на Съюза. По-подробното изложение на реда и условията за прилагане на инструмента, включително мониторинга и контрола по него, се съдържа в споразумението за сътрудничество между Комисията и ЕИБ, като се отчитат разпоредбите, предвидени в настоящото приложение.
а) Механизмът на ЕИБ
1.
Инструментът за поделяне на риска за облигациите за проекти ще бъде проектиран за всеки допустим проект като второстепенен механизъм под формата на дългов инструмент или механизъм за условия (гаранция), или и двете, така че да улесни емисията на облигации за проекти.
2.
Ако ЕИБ стане кредитор на проекта, нейните права по инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти са права, удовлетворяващи се по ред след обслужването на привилегирования дълг и пред финансиране, свързано със собствен капитал.
3.
Механизмът не надвишава 20 % от общия размер на емитирания главен дълг.
б) Бюджет
ИКТ:
2013 г.: до 20 милиона евро.
Искането за прехвърляне на суми над този размер се извършва до 31 декември 2012 г. и се придружава от прогноза за нуждите от предвидените по графика вноски на Съюза.
При необходимост тази прогноза може да послужи за основано на търсенето намаляване на сумите за 2013 г., за което се взема решение съгласно процедурата, посочена в член 46, параграф 2.
в) Доверителна сметка
1.
ЕИБ открива доверителна сметка за финансовия принос на Съюза и за приходите, получени в резултат на финансовия принос на Съюза.
2.
Предвид краткия срок на пилотната фаза, лихвата, начислена върху доверителните сметки, и другите приходи, получени в резултат на финансовия принос на Съюза, като гаранционни премии, лихви и рисков марж върху сумите, предоставени от ЕИБ, се прибавят към средствата от доверителната сметка. Независимо от това Комисията може да реши, в съответствие с процедурата, посочена в член 46, параграф 2, че те трябва да бъдат върнати в бюджетните редове за РПКИ-ИКТ.
г) Използване на финансовото участие на Съюза
Финансовото участие на Съюза се използва от ЕИБ за:
1.
Обезпечаване на риска въз основа на първа загуба за второстепенните механизми от портфейла от проекти, отговарящи на критериите, в съответствие със съответните правила на ЕИБ и оценка на риска, извършена от ЕИБ съгласно прилаганата от нея политика.
2.
За покриване на несвързани с проекта допустими разходи, произтичащи от създаването и управлението на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, включително неговото оценяване.
д) Поделяне на риска и приходите
Схемата за поделяне на риска, произтичаща от буква г), се изразява в подходящо разпределяне между Съюза и ЕИБ на заплащането във връзка с риска, начислено от ЕИБ на партньора му във връзка с всеки инструмент в рамките на портфейла по проекта.
е) Ценообразуване
Ценообразуването на инструментите за облигации за проекти се основава на заплащането във връзка с риска в съответствие със съответните стандартни правила и критерии на ЕИБ.
ж) Процедура по заявленията
Заявленията за покриване на риска по инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти се отправят към ЕИБ съгласно обичайния ред за подаване на заявления в ЕИБ.
з) Процедура за одобряване
ЕИБ извършва рисков, финансов, технически и правен анализ и решава за използването на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти и да избере подходящия вид второстепенен механизъм в съответствие със своите стандартни правила и критерии, по-специално насоките на ЕИБ за политика спрямо кредитния риск, и критериите за подбор на ЕИБ в областта на социалните въпроси, околната среда и климата.
и) Продължителност
1.
Ангажимент за финансов принос на Съюза към инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти се поема не по-късно от 31 декември 2013 г. Процедурата по одобряване на инструментите за облигации за проекти от Управителния съвет на ЕИБ се приключва до 31 декември 2014 г.
2.
В случай на прекратяване на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти по време на текущата многогодишна финансова рамка всички баланси по доверителната сметка, без поетите задължения за предоставяне на бюджетни средства и средствата, необходими за покриването на други отговарящи на изискванията разходи, се връщат в бюджетната линия РПКИ-ИКТ.
3.
Средствата, разпределени за инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, се възстановяват в съответната доверителна сметка, когато срокът на инструментите изтече или се връщат, при условие че покриването на риска остава достатъчно.
й) Докладване
Редът и условията на ежегодното отчитане на прилагането на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти се договарят между Комисията и ЕИБ.
В допълнение Комисията с подкрепата на ЕИБ докладва относно прилагането на всеки шест месеца на Европейския парламент и на Съвета, като началният момент е шест месеца след подписването на споразумението за сътрудничество, посочено в член 31, параграф 2в.
к) Мониторинг, контрол и оценка
Комисията осъществява мониторинг на прилагането на инструмента, включително чрез контрол на място, при целесъобразност, и осъществява проверка и контрол в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (7).
ЕИБ управлява второстепенните механизми в съответствие с нейните собствени правила и процедури, включително подходящи мерки за одит, контрол и мониторинг. Освен това Управителният съвет на ЕИБ, в който Комисията и държавите членки са представени, одобрява всеки второстепенен механизъм и контролира дали управлението на ЕИБ е в съответствие с нейния устав и с общите насоки, определени от Съвета на гуверньорите.
Комисията и ЕИБ представят междинен доклад относно функционирането на пилотния инструмент за поделяне на риска за облигациите за проекти на Европейския парламент и на Съвета през втората половина на 2013 г. с оглед оптимизиране на проекта на инструмента.
Цялостна независима оценка се извършва през 2015 г. след одобрение на окончателните операции по облигациите за проекти. Тя обхваща, наред с останалото, добавената стойност, допълняемостта спрямо други инструменти на Съюза или на държавите членки и други съществуващи форми на дългосрочно дългово финансиране, постигнатия мултиплициращ ефект, оценка на включените рискове, както и създаването или коригирането на нарушаващи ефекти, ако има такива. Оценката обхваща също така въздействието върху финансовата жизнеспособност на проекта, обема, сроковете и разходите на облигациите, които ще се издават, въздействието върху по-широките пазари на облигации, както и аспектите, свързани с контролиращия кредитор и обществените поръчки. Тя предоставя също така, по възможност, сравнение на разходите с алтернативни средства за финансиране на проекта, включително банкови заеми. По време на пилотната фаза всеки избран проект се оценява.
Член 2
Изменения на Регламент (ЕО) № 680/2007
Регламент (ЕО) № 680/2007 се изменя, както следва:
1)
В член 2 се добавят следните точки:
„14)
Инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти означава съвместен инструмент на Комисията и ЕИБ, който предоставя добавена стойност като намеса на Съюза, отнася се до положение на недостатъчно оптимална инвестиция, когато проектите не получават адекватно финансиране от пазарите, и предоставя допълняемост като допълва или привлича финансиране от държавите членки или частния сектор. Инструментът избягва нарушаване на конкуренцията, цели осигуряване на мултиплициращ ефект и привежда в съответствие интересите. Инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти е под формата на кредитно подобрение на проекти от общ интерес, намалява риска при обслужването на дълга за проект и кредитния риск за притежателите на облигациите, и се използва само за проекти, чиято финансова жизнеспособност се основава на приходите по проекта.
15)
„Кредитно подобрение“ означава подобряване на кредитното качество на дълга по проект посредством второстепенен механизъм под формата на дългов инструмент от ЕИБ или на гаранция от ЕИБ или и двете, подкрепена от принос от бюджета на Съюза.“
2)
В член 4, първа алинея добавя се следното изречение:
„Заявленията за покриване на риска по инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти по член 6, параграф 1, буква ж) се подават до ЕИБ съгласно обичайния ред за подаване на заявления в ЕИБ.“
3)
Член 6, параграф 1 се изменя, както следва:
а)
в буква г) се добавя следното изречение:
„През 2012 г. и 2013 г. сума в размер до 200 милиона евро може да бъде преразпределена за пилотната фаза на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти в транспортния сектор.“;
б)
добавя се следната буква:
„ж)
по време на пилотната фаза през 2012 и 2013 г. финансово участие на ЕИБ за провизии и заделянето на капитал за дългови инструменти или гаранции, които да се отпускат от ЕИБ собствените ѝ ресурси в рамките на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти в областта на TEN-T и TEN-E. Експозицията на Съюза по отношение на инструмента за поделяне на риска, включително таксите за управление и другите допустими разходи, в никакъв случай не надвишава размера на финансовото участие на Съюза в инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, и не надхвърля срока до падежа на портфейла на основните инструменти за кредитно подобрение. Не води до никакви допълнителни задължения по общия бюджет на Съюза. Остатъчният риск, свързан с тези операции във връзка с облигации за проекти, винаги се поема от ЕИБ.
Основните ред, условия и процедури за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти са установени в приложение Iа. Подробният ред и условия за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, включително поделянето на риска, възнаграждението, мониторинга и контрола, се определят в споразумението за сътрудничество между Комисията и ЕИБ. Споразумението за сътрудничество се одобрява от Комисията и от ЕИБ в съответствие със съответните им процедури.
През 2012 г. и 2013 г. сума в размер до 210 милиона евро, от които до 200 милиона евро за транспортни проекти и до 10 милиона евро за енергийни проекти, може да бъде преразпределена за инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти в съответствие с процедурата по член 15, параграф 2 съответно от бюджетните редове за инструмента за гарантиране на заеми по проекти TEN-T, посочен в приложение I, и съответно за TEN-E.
В допълнение към изискванията за докладване, посочени в точка 49 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление, и без да се засягат някакви други регулаторни изисквания за докладване, Комисията докладва относно ефикасността на инструмента за поделяне на риска, включително финансовите условия и позиционирането на всички издадени облигации пред Европейския парламент и Съвета на всеки шест месеца по време на пилотната фаза.
Предвид краткия срок на пилотната фаза, лихвите и другите приходи, генерирани от инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, получени преди 31 декември 2013 г., могат да бъдат използвани за нови дългови инструменти и гаранции в рамките на същия механизъм за поделяне на риска и за проекти, изпълняващи същите условия за допустимост, с цел максимално увеличаване на обема на получили подпомагане инвестиции. В случай че инструментът за поделяне на риска за облигации за проекти не бъде продължен за следващата финансова рамка, всички остатъчни средства се връщат в приходната част на общия бюджет на Съюза.“
4)
В член 16 се добавя следният параграф:
„2а) Без да се засягат параграфи 1 и 2, за проектите, осъществявани в рамките на посочения в член 6, параграф 1, буква ж) инструмент за поделяне на риска за облигации, Комисията и ЕИБ внасят през втората половина на 2013 г. в Европейския парламент и в Съвета междинен доклад. Цялостна независима оценка се осъществява през 2015 г.
Въз основа на посочената оценка Комисията оценява целесъобразността на Инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ и ефективността ѝ по отношение на повишаването на обема на инвестициите в приоритетни проекти и в засилването на ефикасността на разходите на Съюза. Въз основа на посочената оценка, като вземе предвид всички варианти Комисията предлага подходящи регулаторни промени, включително законодателни промени, особено ако предвиденото прилагане на пазара не е задоволително или ако станат достатъчно налични алтернативни източници на дългосрочно дългово финансиране.“
5)
В член 17, параграф 1 се добавя следната алинея:
„Посоченият в член 16, параграф 2а междинен доклад съдържа списък от проекти, които са се възползвали от инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, посочен в параграфи член 6, параграф 1, буква ж), придружен с информация относно условията по издаването на облигации и вида на настоящите и потенциални бъдещи инвеститори.“
6)
Приложението е преномерирано приложение I, а думата „приложението“ в член 6, параграф 1, буква г) е съответно заменена с думата „приложение I“.
7)
Добавя се следното приложение:
„ПРИЛОЖЕНИЕ Ia
Основен ред, условия и процедури за прилагане на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти, посочени в член 6, параграф 1, буква ж)
ЕИБ е партньор, който споделя риска и управлява финансовия принос на Съюза към инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти от името на Съюза. По-подробното изложение на условията и реда за прилагане на инструмента, включително мониторинга и контрола по него, се съдържа в споразумението за сътрудничество между Комисията и ЕИБ, като се отчитат разпоредбите, установени в настоящото приложение.
а) Механизмът на ЕИБ
1.
Инструментът за поделяне на риска за облигациите за проекти ще бъде проектиран за всеки допустим проект като второстепенен механизъм под формата на дългов инструмент или механизъм за условия (гаранция), или и двете, с цел улесняване на издаването на облигации за проекти.
2.
Ако ЕИБ стане кредитор на проекта, нейните права по инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти са права, удовлетворяващи се по ред след обслужването на привилегирования дълг и пред финансиране, свързано със собствен капитал.
3.
Механизмът не надвишава 20 % от общия размер на емитирания главен дълг.
б) Бюджет
ТЕN-Т:
-
2012 г.: до 100 милиона евро
-
2013 г.: до общия размер от 200 милиона евро
трябва да бъдат преразпределени от бюджета за TEN-T, определен за инструмента за гарантиране на заеми по проекти по TEN-T, посочен в приложение I, но останал неизразходван.
TEN-E:
2013 г.: до 10 милиона евро.
Искането за прехвърляне на сумата за 2012 г. се подава незабавно след подписването на споразумението за сътрудничество.
Искането за прехвърляне на плащанията в следващи години се подава до 31 декември от предходната година.
Във всички случаи заявлението за прехвърляне се придружава от прогноза за нуждите от предвидените по графика вноски на Съюза.
При необходимост тази прогноза може да послужи за база за намаляване на сумите, основаващо се на нуждите, за което се взема решение съгласно процедурата, изложена в член 15, параграф 2.
в) Доверителна сметка
1.
ЕИБ открива две доверителни сметки (една за проектите в рамките на ТЕN-Т, другата за проектите в рамките на TEN-E), които съдържат финансовия принос на Съюза и приходите, получени в резултат на финансовия принос на Съюза. Доверителната сметка за проектите по ТЕN-Т може да бъде обединена с доверителната сметка, открита за инструмента за гарантиране на заеми за проекти по TEN-T, посочен в приложение I, при условие че тази мярка не препятства качеството на мониторинг и докладване, предвидено в букви й) и к).
2.
Предвид краткия срок на пилотната фаза, лихвата, начислена върху доверителните сметки, и другите приходи, получени в резултат на финансовия принос на Съюза, като гаранционни премии, лихви и рисков марж върху сумите, предоставени от ЕИБ, се прибавят към средствата от доверителната сметка. Независимо от това Комисията може да реши, в съответствие с процедурата, посочена в член 15, параграф 2, че те трябва да бъдат върнати в бюджетните редове за TEN-T или TEN-E.
г) Използване на финансовото участие на Съюза
Финансовото участие на Съюза се използва от ЕИБ за:
1.
обезпечаване на риска въз основа на първа загуба за второстепенните механизми от портфейла от проекти, отговарящи на критериите, в съответствие със съответните правила на ЕИБ и оценка на риска, извършена от ЕИБ съгласно прилаганата от нея политика,
2.
за покриване на несвързани с проекта допустими разходи, произтичащи от създаването и управлението на инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, включително неговото оценяване.
д) Споделяне на риска и приходите
Схемата за споделяне на риска, произтичаща от буква г), се отразява в подходящо разпределяне между Съюза и ЕИБ на заплащането във връзка с риска, начислено от ЕИБ на партньора му във връзка с всеки инструмент в рамките на портфейла.
Независимо от разпоредбите, които се прилагат за поделянето на риска за инструмента за гарантиране на заеми за проекти по TEN-T, посочен в приложение I, схемата за споделяне на риска за облигации за проекти се прилага също така за същия инструмент, включително за операциите от съществуващия ѝ портфейл.
е) Ценообразуване
Ценообразуването на инструментите за облигации за проекти се основава на заплащането във връзка с риска в съответствие със стандартните правила и критерии на ЕИБ.
ж) Процедура за заявления
Заявленията за покриване на риска по инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти се отправят към ЕИБ съгласно обичайния ред за подаване на заявления в ЕИБ.
з) Процедура за одобряване
ЕИБ извършва рисков, финансов, технически и правен анализ и решава за използването инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти и избира подходящия вид второстепенен механизъм в съответствие със стандартните си правила и критерии, по-специално насоките на ЕИБ за политика спрямо кредитния риск, и критериите за подбор на ЕИБ в областта на социалните въпроси, околната среда и климата.
и) Продължителност
1.
Последният транш от финансовото участие на Съюза в инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти се предава не по-късно от 31 декември 2013 г. Процедурата по одобряване на инструментите за облигации за проекти от Управителния съвет на ЕИБ се приключва не по-късно от 31 декември 2014 г.
2.
В случай на прекратяване на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти по време на текущата многогодишна финансова рамка всички баланси по доверителните сметки, без поетите задължения за предоставяне на бюджетни средства и средствата, необходими за покриването на други отговарящи на изискванията разходи, се връщат в бюджетните редове за TEN-T и TEN-E.
3.
Средствата, определени за инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, се възстановяват в съответната доверителна сметка, когато срокът на инструментите изтече или се изплащат, при условие че покриването на риска остава достатъчно.
й) Докладване
Редът и условията на ежегодното отчитане на прилагането на инструмента за поделяне на риска за облигации за проекти се договарят между Комисията и ЕИБ.
В допълнение Комисията с подкрепата на ЕИБ докладва относно прилагането на всеки шест месеца на Европейския парламент и на Съвета, като началният момент е шест месеца след подписването на споразумението за сътрудничество, посочено в член 6, параграф 1, буква ж).
к) Мониторинг, контрол и оценка
Комисията осъществява мониторинг на прилагането на инструмента, включително чрез контрол на място, при целесъобразност, и осъществява проверка и контрол в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.
ЕИБ управлява второстепенните механизми в съответствие със своите собствени правила и процедури, включително подходящи мерки за одит, контрол и мониторинг. Освен това Управителният съвет на ЕИБ, в който Комисията и държавите членки са представени, одобрява всеки второстепенен механизъм и контролира дали управлението на ЕИБ е в съответствие с нейния устав и с общите насоки, определени от Съвета на гуверньорите.
Комисията и ЕИБ представят междинен доклад относно функционирането на пилотния инструмент за поделяне на риска за облигациите за проекти на Европейския парламент и на Съвета през втората половина на 2013 г. с оглед оптимизиране на проекта на инструмента.
Цялостна независима оценка се извършва през 2015 г. след одобрение на окончателните операции по облигациите за проекти. Тя обхваща, наред с останалото, добавената стойност, допълняемостта спрямо други инструменти на Съюза или на държавите членки и други съществуващи форми на дългосрочно дългово финансиране, постигнатия мултиплициращ ефект, оценка на включените рискове, както и създаването или коригирането на нарушаващи ефекти, ако има такива. Оценката обхваща също така въздействието върху финансовата жизнеспособност на проекта, обема, сроковете и разходите на облигациите, които ще се издават, въздействието върху по-широките пазари на облигации, както и аспектите, свързани с контролиращия кредитор и обществените поръчки. Тя предоставя също така, по възможност, сравнение на разходите с алтернативни средства за финансиране на проекта, включително банкови заеми. По време на пилотната фаза всеки избран проект се оценява.“
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 юли 2012 година.
32012R0670
L 204/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 670/2012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. srpnja 2012.
o izmjeni Odluke br. 1639/2006/EZ o utvrđivanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007. - 2013.) te Uredbe (EZ) br. 680/2007 o utvrđivanju općih pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172. i članak 173. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Odlukom br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je Okvirni program za konkurentnost i inovacije (PKI) s različitim vrstama provedbenih mjera koje provode posebni programi, od kojih „Program podrške politikama za primjenu informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT)” pruža potporu jačanju unutarnjeg tržišta IKT proizvoda i usluga te proizvoda i usluga koji se temelje na IKT-u i ima za cilj potaknuti inovacije putem šire primjene i ulaganja u IKT.
(2)
Uredbom (EZ) br. 680/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđuju se opća pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža i uspostavlja se instrument za podjelu rizika pod nazivom „Instrument osiguranja zajma za projekte TEN - Promet (‚TEN-T’)”.
(3)
Prema procjenama Komisije, tijekom idućeg desetljeća bit će potreban rekordan opseg ulaganja u europske prometne, energetske, informacijske i komunikacijske mreže kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva politike Europa 2020., posebno klimatskih ciljeva i prijelazu na resursno učinkovito niskougljično gospodarstvo, razvojem pametnih, unaprijeđenih i potpuno međusobno povezanih infrastruktura i kako bi se potakla uspostava unutarnjeg tržišta.
(4)
Financiranje na tržištu dužničkih vrijednosnih papira nije lako dostupno za infrastrukturne projekte u Uniji. Otežan pristup infrastrukturnih projekata dugoročnom privatnom financiranju ili javnim sredstvima ne bi trebao dovesti do pogoršanja učinkovitosti prometnih, telekomunikacijskih i energetskih sustava niti do usporavanja razvoja širokopojasnog pristupa. Zbog rascjepkanosti tržišta obveznica diljem Unije, u kombinaciji s nepredvidivom potražnjom te veličinom i složenošću infrastrukturnih projekata koji zahtijevaju dugoročne pripreme, ovo pitanje potrebno je riješiti na razini Unije.
(5)
Financijski instrumenti, uređeni Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (5), mogu, u nekim slučajevima, povećati učinkovitost proračunske potrošnje i imati značajan multiplikativni učinak u smislu privlačenja ulaganja privatnog sektora. To je posebno značajno u kontekstu otežanog pristupa kreditiranju, ograničenja u pogledu javnih financija te s obzirom na potrebu podupiranja oporavka europskoga gospodarstva.
(6)
U svojoj rezoluciji od 8. lipnja 2011. o Ulaganju u budućnost: novi Višegodišnji financijski okvir (MFF) za konkurentnu, održivu i uključivu Europu, Europski parlament je pozdravio Inicijativu projektnih obveznica Europa 2020., mehanizam podjele rizika kod kojeg EIB osigurava ograničenu potporu iz proračuna Unije, čija je namjena stvaranje učinka poluge i pobuđivanje dodatnog zanimanja privatnih ulagatelja za sudjelovanje u prioritetnim projektima koji su u skladu s ciljevima politike Europa 2020. U svojim zaključcima od 12. srpnja 2011. o Aktu o jedinstvenom tržištu, Vijeće je podsjetilo da financijske instrumente treba ocijeniti s obzirom na učinak poluge u usporedbi s postojećim instrumentima, s obzirom na dodatne rizike za bilance država i eventualno istiskivanje privatnih institucija. U ovom kontekstu trebalo bi razmotriti komunikaciju Komisije o pilot fazi Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. i povezanu procjenu utjecaja koja se temelji na javnom savjetovanju.
(7)
Trebalo bi pokrenuti pilot fazu Inicijative projektnih obveznica Europa 2020., čiji je cilj pomoći financiranje prioritetnih projekata s nedvojbenom dodanom vrijednosti za EU i omogućiti veću uključenost privatnog sektora u dugoročno financiranje na tržištu kapitala gospodarski održivih projekata u području prometa, energije i IKT infrastrukture. Ovaj instrument koristit će projektima sa sličnim potrebama za financiranjem i, zahvaljujući sinergijama između sektora, trebao bi dati bolje rezultate u smislu tržišnog utjecaja, administrativne učinkovitosti i korištenja resursa. On bi trebao osigurati zainteresiranim stranama u području infrastrukture, kao što su financijeri, tijela javne vlasti, upravitelji infrastruktura, građevinska poduzeća i subjekti, usklađen instrument, a rukovodit će se potražnjom na tržištu.
(8)
Tijekom pilot-faze Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. sredstva iz proračuna Unije trebaju se koristiti zajedno s financiranjem od strane EIB-a, u obliku zajedničkog instrumenta podjele rizika za projektne obveznice koje izdaju projektna društva. Cilj ovog instrumenta je umanjiti rizik otplate duga određenog projekta i kreditni rizik imatelja obveznica do te mjere da sudionici na tržištu kapitala, kao što su mirovinski fondovi, osiguravajuća društva i druge zainteresirane strane, budu voljni uložiti u veću količinu infrastrukturnih projektnih obveznica nego što bi to bio slučaj bez potpore Unije.
(9)
U svjetlu dugogodišnje stručnosti Europske investicijske banke (EIB) i budući da je ona najznačajniji financijer infrastrukturnih projekata te financijsko tijelo Europske unije osnovano na temelju Ugovora, Komisija bi trebala uključiti EIB u provođenje pilot faze. Osnovne odredbe, uvjete i postupke vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice treba utvrditi ovom Uredbom. Detaljnije odredbe i uvjete, uključujući podjelu rizika, naknade, praćenje i nadzor treba utvrditi sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a. Spomenuti sporazum o suradnji trebaju odobriti Komisija i EIB, u skladu s odgovarajućim postupcima.
(10)
Pilot-fazu Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. trebalo bi pokrenuti što prije tijekom tekućeg financijskog okvira i trebalo bi je provesti bez nepotrebnog odlaganja kako bi se utvrdilo da li, i u kojoj mjeri, takvi financijski instrumenti podjele rizika nude dodanu vrijednost u području financiranja infrastrukture i u smislu unaprjeđenja financiranja infrastrukturnih projekata na tržištu dužničkih vrijednosnih papira.
(11)
Pilot faza financira se putem preraspodjele sredstava u proračunima za 2012. i 2013. godinu za postojeće prometne, energetske i telekomunikacijske programe. U tu svrhu, trebalo bi omogućiti da se u korist ove inicijative preraspodijeli maksimalno 200 milijuna eura iz proračuna za TEN-T, najviše 20 milijuna eura iz proračuna za Okvirni program za konkurentnost i inovacije i najviše 10 milijuna eura iz proračuna za TEN - Energetiku („TEN-E”). Raspoloživa proračunska sredstva ograničavaju i opseg inicijative i broj projekata za koje je moguće osigurati potporu.
(12)
Proračunska sredstva EIB bi trebao zatražiti na temelju raspona projekata za koje EIB i Komisija smatraju da su prikladni, da su u skladu s dugoročnim ciljevima politike Unije i da ih je moguće ostvariti. Sve takve zahtjeve i odgovarajuće proračunske obveze trebalo bi dostaviti najkasnije do 31. prosinca 2013. Zbog složenosti velikih infrastrukturnih projekata, trebalo bi omogućiti Upravnom vijeću EIB-a da konkretnu odluku o odobrenju donese nakon tog datuma, ali najkasnije do 31. prosinca 2014.
(13)
Zahtjev za potporu te odabir i provedba svih projekata trebali bi podlijegati pravu Unije, posebno u pogledu državnih potpora i pritom bi trebalo nastojati spriječiti stvaranje, odnosno povećanje poremećaje tržišta.
(14)
Osim obveza izvješćivanja iz točke 49. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (6), Komisija bi, uz potporu EIB-a, nakon potpisivanja sporazuma o suradnji trebala svakih šest mjeseci tijekom pilot-faze izvješćivati Europski parlament i Vijeće te dostaviti prijelazno izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u drugoj polovici 2013. U 2015. trebalo bi izvršiti neovisnu sveobuhvatnu evaluaciju.
(15)
Na temelju te neovisne sveobuhvatne evaluacije Komisija bi trebala ocijeniti značaj Inicijative projektnih obveznica Europa 2020., kao i njezinu učinkovitost u povećanju opsega ulaganja u prioritetne projekte i povećanju učinkovitosti potrošnje Unije.
(16)
Pilot-fazu Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. trebalo bi započeti u okviru priprema za Instrument za povezivanje Europe koji je predložila Komisija. Njome se ne dovode u pitanje bilo kakve odluke koje se tiču Višegodišnjeg financijskog okvira (MFF) Unije nakon 2013. i koje se odnose na eventualno ponovno korištenje povratnih tokova od financijskih instrumenata u okviru pregovora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na godišnji proračun Unije.
(17)
Kako bi se provela pilot-faza Inicijative projektnih obveznica Europa 2020., Odluku br. 1639/2006/EZ i Uredbu (EZ) br. 680/2007 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.
(18)
Kako bi mjere predviđene ovom Uredbom bile učinkovite, s obzirom na ograničeno trajanje pilot-faze, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana njezine objave,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Odluke br. 1639/2006/EZ
Odluka br. 1639/2006/EZ mijenja se kako slijedi:
(1)
U članku 8. dodaje se sljedeći stavak:
„5.a Ne dovodeći u pitanje stavke 1. do 5., za projekte koji se provode u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice iz članka 31. stavka 2., Komisija i Europska investicijska banka (EIB) podnose prijelazno izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u drugoj polovici 2013. Neovisna sveobuhvatna evaluacija izvršava se u 2015.
Na temelju spomenute evaluacije, Komisija procjenjuje značaj Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. i njezinu učinkovitost u povećanju opsega ulaganja u prioritetne projekte i povećanju učinkovitosti potrošnje Unije. U svjetlu te procjene i uzimajući u obzir sve opcije, Komisija razmatra mogućnost predlaganja odgovarajućih regulatornih izmjena uključujući zakonodavne izmjene, posebno ako predviđeni tržišni uzlet nije zadovoljavajuć ili se pojavi dovoljno raspoloživih alternativnih izvora dugoročnog financiranja duga.
Prijelazno izvješće iz prvog podstavka uključuje popis projekata koji su iskoristili instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 31. stavaka 2.a do 2.e, uz informacije o uvjetima izdanih obveznica i tipovima sadašnjih i potencijalnih budućih ulagatelja.”
(2)
U članku 26. stavku 2., točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
poticanje inovacija putem šire primjene i ulaganja u IKT i širokopojasne mreže;”.
(3)
Članak 31. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Projekti iz stavka 1. točke (a) imaju za cilj poticanje inovacija, prijenos tehnologija i širenje novih tehnologija koje su spremne za tržišni uzlet.
Unija može dodijeliti bespovratna sredstva kao doprinos proračunu ovih projekata.
Isto tako, Unija može, tijekom pilot faze u 2012. i 2013., dati financijski doprinos EIB-u za izdvajanje rezervacija i alokaciju kapitala za dužničke instrumente ili garancije koje EIB izdaje iz vlastitih sredstava u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice.”;
(b)
umeću se sljedeći stavci:
„2.a Instrument podjele rizika za projektne obveznice iz stavka 2. trećeg podstavka zajednički je instrument Komisije i EIB-a koji pruža dodanu vrijednost kao intervencija Unije, rješava suboptimalne investicijske okolnosti kada projekti na tržištu ne dobiju primjereno financiranje i osigurava aditivnost. Njime se izbjegava narušavanje tržišnog natjecanja, nastoji osigurati multiplikativni učinak i usklađuju interesi u obliku kreditnog poboljšanja. Instrument podjele rizika za projektne obveznice:
(a)
ima oblik dužničkog instrumenta ili garancije koje odobrava EIB uz potporu proračunskog doprinosa Unije u korist financiranja projekata u području IKT-a i širokopojasnog pristupa, nadopunjujući ili privlačeći financiranje od strane država članica ili privatnog sektora;
(b)
umanjuje rizik otplate duga projekta i kreditni rizik imatelja obveznica;
(c)
koristi se samo za projekte čija se financijska održivost temelji na prihodima od projekta.
2.b Izloženost Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice, uključujući naknade za upravljanje i druge prihvatljive troškove, ni u kojem slučaju ne prelazi iznos doprinosa Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice niti se nastavlja nakon dospijeća temeljnog portfelja instrumenata kreditnog poboljšanja. Nema nikakve daljnje obveze po opći proračun Unije. Preostali rizik koji se odnosi na poslovanje projektnim obveznicama uvijek snosi EIB.
2.c Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice utvrđeni su u Prilogu III.a. Detaljne odredbe i uvjeti za provedbu instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući podjelu rizika, naknade, praćenje i nadzor, utvrđeni su sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a. Spomenuti sporazum o suradnji odobravaju Komisija i EIB, u skladu s odgovarajućim postupcima.
2.d U 2013. može se iskoristiti najviše 20 milijuna eura iz proračuna dodijeljenog za provođenje politike vezano uz IKT i širokopojasne mreže u skladu s pravilom utvrđenim točkom (b) Priloga I. S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, instrument podjele rizika za projektne obveznice može koristiti sve prihode ostvarene prije 31. prosinca 2013. za nove dužničke instrumente i garancije u okviru istog instrumenta podjele rizika i za projekte koji ispunjavaju iste kriterije prihvatljivosti, kako bi se maksimalno povećao opseg potpomognutih ulaganja. U slučaju da instrument podjele rizika za projektne obveznice ne bude uključen u sljedeći višegodišnji financijski okvir, sva preostala sredstva vraćaju se na prihodovnu stranu općeg proračuna Unije.
2.e Osim obveza izvješćivanja iz točke 49. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju i ne dovodeći u pitanje bilo kakve druge regulatorne obveze izvješćivanja, svakih šest mjeseci tijekom pilot faze Komisija podnosi izvještaj Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući financijske uvjete i plasmane svih izdanih projektnih obveznica.”
(4)
Dodaje se sljedeći Prilog:
„PRILOG III.a
Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 31. stavka 2.c
EIB je partner u podjeli rizika i u ime Unije upravlja doprinosom Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice. Detaljnije odredbe i uvjeti za provedbu navedenog instrumenta, uključujući njegovo praćenje i nadzor, utvrđuju se sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a, uzimajući u obzir odredbe utvrđene ovim Prilogom.
(a) Instrument EIB-a
1.
Instrument podjele rizika za projektne obveznice oblikovat će se za svaki prihvatljivi projekt kao podređeni instrument, u obliku dužničkog instrumenta ili potencijalnog (jamstvenog) instrumenta ili oboje, kako bi se omogućilo izdavanje projektnih obveznica.
2.
Ako EIB jest ili postane vjerovnik projekta, prava EIB-a na temelju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice rangiraju se iza otplate privilegiranog duga, a ispred vlasničkog kapitala i bilo kakvog financiranja vezano uz vlasnički kapital.
3.
Instrument ne prelazi 20 % ukupnog iznosa izdanog privilegiranog duga.
(b) Proračun
IKT:
2013.: do maksimalno 20 milijuna eura.
Zahtjev za prijenos gore navedenog iznosa izdaje se do 31. prosinca 2012. i prilaže mu se procjena potrebe za planiranim doprinosom Unije.
Prema potrebi, navedena procjena može poslužiti kao temelj za smanjenje iznosa za 2013. uvjetovano potražnjom, o čemu se odlučuje u skladu s postupkom iz članka 46. stavka 2.
(c) Fiducijarni račun
1.
EIB otvara fiducijarni račun za držanje doprinosa Unije i prihoda koji proizlaze iz doprinosa Unije.
2.
S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, aktivne kamate na fiducijarne račune i ostali prihodi koji proizlaze iz doprinosa Unije, kao što su garancijske premije, kamatne marže i granice rizika na iznose koje isplati EIB, dodaju se sredstvima na fiducijarnom računu. Međutim, Komisija može odlučiti, u skladu s postupkom iz članka 46. stavka 2., da se isti moraju vratiti u proračunsku liniju PKI IKT.
(d) Korištenje doprinosa Unije
EIB koristi doprinos Unije:
1.
za rezervacije za rizik za osiguranje na prvi rizik za podređene instrumente prihvatljivog projektnog portfelja, u skladu s odgovarajućim pravilima EIB-a i procjenom rizika koju izvrši EIB na temelju svojih važećih politika;
2.
za pokriće svih prihvatljivih troškova koji se ne odnose na projekt, a koji su povezani s uspostavom i vođenjem instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući njegovu evaluaciju.
(e) Podjela rizika i prihoda
Model podjele rizika koji proizlazi iz točke (d) odražava se u odgovarajućoj podjeli između Unije i EIB-a naknade za rizik koju EIB naplaćuje drugoj ugovornoj strani za svaki instrument u okviru projektnog portfelja.
(f) Određivanje cijena
Određivanje cijena instrumenata projektnih obveznica temelji se na naknadi za rizik u skladu s odgovarajućim standardnim pravilima i kriterijima EIB-a.
(g) Postupak prijave
Zahtjevi za pokriće rizika u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice upućuju se EIB-u u skladu s uobičajenim prijavnim postupkom EIB-a.
(h) Postupak odobrenja
EIB provodi dubinsku analizu s aspekta rizika, financijskog, tehničkog i pravnog aspekta te odlučuje o korištenju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice i odabire odgovarajuću vrstu podređenog instrumenta u skladu sa svojim uobičajenim pravilima i kriterijima, posebno u skladu sa Smjernicama EIB-a vezano uz politiku kreditnog rizika i kriterijima odabira EIB-a u području društva, ekologije i klime.
(i) Trajanje
1.
Doprinos Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice izdvaja se najkasnije 31. prosinca 2013. Konkretno odobrenje instrumenata projektnih obveznica od strane Upravnog vijeća EIB-a zaključuje se do 31. prosinca 2014.
2.
U slučaju okončanja instrumenta podjele rizika za projektne obveznice tijekom tekućeg višegodišnjeg financijskog okvira, sva sredstva s fiducijarnog računa, osim izdvojenih sredstava i sredstava potrebnih za pokriće prihvatljivih troškova i izdataka, vraćaju se u proračunsku liniju PKI IKT.
3.
Po isteku ili otplati instrumenata, sredstva dodijeljena instrumentu podjele rizika za projektne obveznice vraćaju se na pripadajući fiducijarni račun, pod uvjetom da je pokriće rizika dostatno.
(j) Izvješćivanje
Načine godišnjeg izvješćivanja o provedbi instrumenta podjele rizika za projektne obveznice dogovorno utvrđuju Komisija i EIB.
Nadalje, Komisija, uz potporu EIB-a, svakih šest mjeseci podnosi izvješće o provedbi Europskom parlamentu i Vijeću, počevši šest mjeseci nakon potpisivanja sporazuma o suradnji iz članka 31. stavka 2.c.
(k) Praćenje, nadzor i evaluacija
Komisija prati provedbu instrumenta, prema potrebi i putem nadzora na licu mjesta, te vrši provjeru i nadzor u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (*).
EIB upravlja podređenim instrumentima u skladu s vlastitim pravilima i postupcima, uključujući odgovarajuće mjere revizije, nadzora i praćenja. Nadalje, Upravno vijeće EIB-a, u kojem se nalaze predstavnici Komisije i država članica, odobrava svaki podređeni instrument i prati je li upravljanje EIB-om u skladu s njegovim Statutom i općim smjernicama koje je utvrdilo Vijeće guvernera EIB-a.
Komisija i EIB u drugoj polovici 2013. dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću prijelazno izvješće o funkcioniranju pilot instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, s ciljem optimizacije modela navedenog instrumenta.
Sveobuhvatna neovisna evaluacija izvršava se u 2015., nakon odobrenja završnih operacija projektnih obveznica. Ona obuhvaća, inter alia, dodanu vrijednost, aditivnost u usporedbi s drugim instrumentima Unije ili države članice i ostalim postojećim oblicima dugoročnog financiranja duga, postignuti multiplikativni učinak, procjenu uključenih rizika te eventualno izazivanje ili korigiranje učinka distorzije. Evaluacija također obuhvaća utjecaj na financijsku održivost projekata, opseg, uvjete i troškove izdavanja obveznica, utjecaj na šira tržišta obveznica, kao i pitanja glavnog vjerovnika i javne nabave. Ona, ako je moguće, uključuje i usporedbu troškova s alternativnim sredstvima financiranja projekata, uključujući bankovne zajmove. Tijekom pilot faze ocjenjivat će se svaki odabrani projekt.
Članak 2.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 680/2007
Uredba (EZ) br. 680/2007 mijenja se kako slijedi:
(1)
U članku 2. dodaju se sljedeće točke:
„14.
‚Instrument podjele rizika za projektne obveznice’ znači zajednički instrument Komisije i EIB-a koji pruža dodanu vrijednost kao intervencija Unije, rješava suboptimalne investicijske okolnosti kada projekti na tržištu ne dobiju primjereno financiranje i osigurava aditivnost, nadopunjujući ili privlačeći financiranje od strane država članica ili privatnog sektora. Njime se izbjegava narušavanje tržišnog natjecanja, nastoji osigurati multiplikativni učinak i usklađuju interesi. Instrument podjele rizika za projektne obveznice oblik je kreditnog poboljšanja za projekte od zajedničkog interesa, umanjuje rizik otplate duga projekta i kreditni rizik imatelja obveznica, a koristi se isključivo za projekte čija se financijska održivost temelji na prihodima od projekta.
15.
‚Kreditno poboljšanje’ znači poboljšanje kreditne kvalitete projektnog duga putem podređenog instrumenta u obliku dužničkog instrumenta EIB-a ili garancije EIB-a ili oboje, uz potporu doprinosa iz proračuna Unije.”
(2)
U članku 4. prvom stavku dodaje se sljedeća rečenica:
„Zahtjevi za pokriće rizika u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g) podnose se EIB-u u skladu s uobičajenim prijavnim postupkom EIB-a.”
(3)
Članak 6. stavak 1. mijenja se kako slijedi:
(a)
u točki (d) dodaje se sljedeća rečenica:
„U 2012. i 2013. za pilot fazu instrumenta podjele rizika za projektne obveznice u prometnom sektoru može se preraspodijeliti najviše 200 milijuna eura.”;
(b)
dodaje se sljedeća točka:
„(g)
tijekom pilot faze u 2012. i 2013., financijski doprinos EIB-u za izdvajanje rezervacija i alokaciju kapitala za dužničke instrumente ili garancije koje EIB izdaje iz vlastitih sredstava u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice u području TEN-T i TEN-E. Izloženost Unije instrumentu podjele rizika, uključujući naknade za upravljanje i druge prihvatljive troškove, ni u kojem slučaju ne prelazi iznos doprinosa Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice niti se nastavlja nakon dospijeća portfelja temeljnih instrumenata kreditnog poboljšanja. Nema nikakve daljnje obveze po opći proračun Unije. Preostali rizik koji se odnosi na poslovanje projektnim obveznicama uvijek snosi EIB.
Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice utvrđeni su u Prilogu I.a. Detaljne odredbe i uvjeti za provedbu instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući podjelu rizika, naknade, praćenje i nadzor, utvrđeni su sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a. Spomenuti sporazum o suradnji odobravaju Komisija i EIB, u skladu s odgovarajućim postupcima.
U 2012. i 2013. za instrument podjele rizika za projektne obveznice može se preraspodijeliti najviše 210 milijuna eura, od čega najviše 200 milijuna eura za projekte iz područja prometa i maksimalno 10 milijuna eura za projekte iz područja energetike, u skladu s postupkom iz članka 15. stavka 2., iz proračunskih linija za instrument osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., odnosno TEN-E projekte.
Osim obveza izvješćivanja iz točke 49. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju i ne dovodeći u pitanje bilo kakve druge regulatorne obveze izvješćivanja, svakih šest mjeseci tijekom pilot faze Komisija podnosi izvještaj Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima instrumenta podjele rizika, uključujući financijske uvjete i plasmane svih izdanih projektnih obveznica.
S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, svi prihodi od kamata i ostali prihodi ostvareni na temelju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice prije 31. prosinca 2013. mogu se koristiti za nove dužničke instrumente i garancije u okviru istog instrumenta podjele rizika i za projekte koji ispunjavaju iste kriterije prihvatljivosti, kako bi se maksimalno povećao opseg potpomognutih ulaganja. Ako instrument podjele rizika za projektne obveznice ne bude uključen u sljedeći financijski okvir, sva preostala sredstva vraćaju se na prihodovnu stranu općeg proračuna Unije.”
(4)
U članku 16. dodaje se sljedeći stavak:
„2.a Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., za projekte koji se provode u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g), Komisija i EIB podnose prijelazno izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u drugoj polovici 2013. Neovisna sveobuhvatna evaluacija izvršava se u 2015.
Na temelju spomenute evaluacije, Komisija procjenjuje značaj Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. i njezinu učinkovitost u povećanju opsega ulaganja u prioritetne projekte i povećanju učinkovitosti potrošnje Unije. U svjetlu te procjene i uzimajući u obzir sve opcije, Komisija razmatra mogućnost predlaganja odgovarajućih regulatornih izmjena, uključujući zakonodavne izmjene, posebno ako predviđeni tržišni uzlet nije zadovoljavajuć ili se pojavi dovoljno raspoloživih alternativnih izvora dugoročnog financiranja duga.”
(5)
U članku 17. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
„Prijelazno izvješće iz članka 16. stavka 2.a uključuje i popis projekata koji su iskoristili instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g), uz informacije o uvjetima izdanih obveznica i tipovima sadašnjih i potencijalnih budućih ulagatelja.”
(6)
Prilog se renumerira u Prilog I., a riječ „Prilog” u članku 6. stavku 1. točki (d) sukladno tome zamjenjuje se riječju „Prilog I.”
(7)
Dodaje se sljedeći Prilog:
„PRILOG I.a
Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g)
EIB je partner u podjeli rizika i u ime Unije upravlja doprinosom Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice. Detaljnije odredbe i uvjeti za provedbu navedenog instrumenta, uključujući njegovo praćenje i nadzor, utvrđuju se sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a, uzimajući u obzir odredbe utvrđene ovim Prilogom.
(a) Instrument EIB-a
1.
Instrument podjele rizika za projektne obveznice oblikovat će se za svaki prihvatljivi projekt kao podređeni instrument, u obliku dužničkog instrumenta ili potencijalnog (jamstvenog) instrumenta ili oboje, kako bi se omogućilo izdavanje projektnih obveznica.
2.
Ako EIB jest ili postane vjerovnik projekta, prava EIB-a na temelju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice rangiraju se iza otplate privilegiranog duga, a ispred vlasničkog kapitala i bilo kakvog financiranja vezano uz vlasnički kapital.
3.
Instrument ne prelazi 20 % ukupnog iznosa izdanog privilegiranog duga.
(b) Proračun
TEN-T:
-
2012.: do najviše 100 milijuna eura,
-
2013.: do ukupnog iznosa od 200 milijuna eura
preraspodijelit će se iz TEN-T proračuna namijenjenog za instrumente osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., koji nije iskorišten.
TEN-E:
-
2013.: do najviše 10 milijuna eura.
Zahtjev za prijenos iznosa za 2012. izdat će se bez nepotrebnog odlaganja nakon potpisivanja sporazuma o suradnji.
Zahtjevi za prijenose u godinama koje slijede izdat će se do 31. prosinca prethodne godine.
Svakom zahtjevu za prijenos prilaže se procjena potrebe za planiranim doprinosom Unije.
Prema potrebi, navedena procjena može poslužiti kao temelj za smanjenje iznosa uvjetovano potražnjom, o čemu se odlučuje u skladu s postupkom iz članka 15. stavka 2.
(c) Fiducijarni račun
1.
EIB otvara dva fiducijarna računa (jedan za projekte u okviru TEN-T, a drugi za projekte u okviru TEN-E) za držanje doprinosa Unije i prihoda koji proizlaze iz doprinosa Unije. Fiducijarni račun za TEN-T može se spojiti s fiducijarnim računom za instrument osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., pod uvjetom da takva mjera ne onemogućava kvalitetu praćenja i izvješćivanja propisanu točkama (j) i (k).
2.
S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, aktivne kamate na fiducijarne račune i ostali prihodi koji proizlaze iz doprinosa Unije, kao što su garancijske premije, kamatne marže i granice rizika na iznose koje isplati EIB, dodaju se sredstvima na fiducijarnom računu. Međutim, Komisija može odlučiti, u skladu s postupkom iz članka 15. stavka 2., da se isti moraju vratiti u proračunske linije TEN-T ili TEN-E.
(d) Korištenje doprinosa Unije
EIB koristi doprinos Unije:
1.
za rezervacije za rizik za osiguranje na prvi rizik za podređene instrumente prihvatljivog projektnog portfelja, u skladu s odgovarajućim pravilima EIB-a i procjenom rizika koju izvrši EIB na temelju svojih važećih politika;
2.
za pokriće svih prihvatljivih troškova koji se ne odnose na projekt, a koji su povezani s uspostavom i vođenjem instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući njegovu evaluaciju.
(e) Podjela rizika i prihoda
Model podjele rizika koji proizlazi iz točke (d) odražava se u odgovarajućoj podjeli između Unije i EIB-a naknade za rizik koju EIB naplaćuje drugoj ugovornoj strani za svaki instrument u okviru portfelja.
Neovisno o odredbama koje se primjenjuju na podjelu rizika za instrument osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., model podjele rizika za projektne obveznice primjenjuje se i na taj instrument, uključujući i operacije njegova postojećeg portfelja.
(f) Određivanje cijena
Određivanje cijena instrumenata projektnih obveznica temelji se na naknadi za rizik u skladu s odgovarajućim standardnim pravilima i kriterijima EIB-a.
(g) Postupak prijave
Zahtjevi za pokriće rizika u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice upućuju se EIB-u u skladu s uobičajenim prijavnim postupkom EIB-a.
(h) Postupak odobrenja
EIB provodi dubinsku analizu s aspekta rizika, financijskog, tehničkog i pravnog aspekta te odlučuje o korištenju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice i odabire odgovarajuću vrstu podređenog instrumenta u skladu sa svojim uobičajenim pravilima i kriterijima, posebno u skladu sa Smjernicama EIB-a vezano uz politiku kreditnog rizika i kriterijima odabira EIB-a u području društva, ekologije i klime.
(i) Trajanje
1.
Zadnja tranša doprinosa Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice izdvaja se najkasnije 31. prosinca 2013. Konkretno odobrenje instrumenata projektnih obveznica od strane Upravnog vijeća EIB-a zaključuje se najkasnije do 31. prosinca 2014.
2.
U slučaju okončanja instrumenta podjele rizika za projektne obveznice tijekom tekućeg višegodišnjeg financijskog okvira, sva sredstva s fiducijarnih računa, osim izdvojenih sredstava i sredstava potrebnih za pokriće prihvatljivih troškova i izdataka, vraćaju se u proračunske linije TEN-T i TEN-E.
3.
Po isteku ili otplati instrumenata, sredstva dodijeljena instrumentu podjele rizika za projektne obveznice vraćaju se na pripadajući fiducijarni račun, pod uvjetom da je pokriće rizika dostatno.
(j) Izvješćivanje
Načine godišnjeg izvješćivanja o provedbi instrumenta podjele rizika za projektne obveznice dogovorno utvrđuju Komisija i EIB.
Nadalje, Komisija, uz potporu EIB-a, svakih šest mjeseci podnosi izvješće o provedbi Europskom parlamentu i Vijeću, počevši šest mjeseci nakon potpisivanja sporazuma o suradnji iz članka 6. stavka 1. točke (g).
(k) Praćenje, nadzor i evaluacija
Komisija prati provedbu instrumenta, prema potrebi i putem izravnih nadzora, te vrši provjeru i nadzor u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1605/2002.
EIB upravlja podređenim instrumentima u skladu s vlastitim pravilima i postupcima, uključujući odgovarajuće mjere revizije, nadzora i praćenja. Nadalje, Upravno vijeće EIB-a, u kojem se nalaze predstavnici Komisije i država članica, odobrava svaki podređeni instrument i prati je li upravljanje EIB-om u skladu s njegovim Statutom i općim smjernicama koje je utvrdilo Vijeće guvernera EIB-a.
Komisija i EIB u drugoj polovici 2013. dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću prijelazno izvješće o funkcioniranju pilot instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, s ciljem optimizacije modela navedenog instrumenta.
Sveobuhvatna neovisna evaluacija izvršava se u 2015., nakon odobrenja završnih operacija projektnih obveznica. Ona obuhvaća, među ostalim, dodanu vrijednost, aditivnost u usporedbi s drugim instrumentima Unije ili države članice i ostalim postojećim oblicima dugoročnog financiranja duga, postignuti multiplikativni učinak, procjenu uključenih rizika te eventualno izazivanje ili korigiranje učinka distorzije. Evaluacija također obuhvaća utjecaj na financijsku održivost projekata, opseg, uvjete i troškove izdavanja obveznica, utjecaj na šira tržišta obveznica, kao i pitanja glavnog vjerovnika i javne nabave. Ako je moguće, ona uključuje i usporedbu troškova s alternativnim sredstvima financiranja projekata, uključujući bankovne zajmove. Tijekom pilot faze ocjenjuje se svaki odabrani projekt.”
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2012.