РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 803/2011 НА СЪВЕТА
от 4 август 2011 година
за отмяна на изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия и за прекратяване на свързаната с този внос процедура след прегледа, проведен в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
През май 2005 г., след комбиниран междинен и краен преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките („комбинирания преглед“), с Регламент (ЕО) № 713/2005 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в опаковки за продажба на дребно („разглеждания продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и с произход от Индия. Наложените мерки са под формата на мито върху стойността (ad valorem), което варира между 17,3 и 32 %. Първоначалните мерки са били наложени с Регламент (ЕО) № 2164/98 на Съвета (3).
(2)
След частичен междинен преглед, с Регламент (ЕО) № 1176/2008 (4) Съветът измени ставката на изравнителното мито по отношение на един износител от Индия.
1.2. Искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на окончателните действащи мерки в Комисията постъпи искане за започването на преглед в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с оглед изтичането на срока на прилагане на Регламент (ЕО) № 713/2005, от страна на двама производители от Съюза: DSM и Sandoz („заявителите“), които представляват съществен дял - в конкретния случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои антибиотици с широк спектър на действие.
(4)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би доведело до продължаване или повтаряне на субсидирането и на вредата, причинена на индустрията на Съюза.
(5)
Преди започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в съответствие с член 10, параграф 9 и член 22, параграф 1 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила искане за преглед, надлежно подкрепено от необходимите документи. Правителството на Индия бе поканено за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на молбата и постигане на взаимно съгласувано решение. Правителството на Индия отговори с твърде голямо закъснение на тази покана, поради което не бяха проведени такива консултации.
1.3. Започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 12 май 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известие за започване на преразглеждането“), започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 18 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период
(7)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Засегнати от разследването страни
(8)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, доставчиците нагоре по веригата, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и правителството на Индия. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(10)
Предвид видимо големия брой производители износители на разглеждания продукт в Индия, поименно изброени в искането, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 27 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва извадка. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така - да направи извадка, в съответствие с член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждането. Само трима производители износители се отзоваха. Поради това не бе подбрана извадка.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от трима производители от Съюза, трима производители износители и от правителството на Индия. Нито един от останалите производители не отговори на въпросника, нито предостави каквато и да било информация. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителна извадка, а в хода на разследването нито един друг вносител не предостави каквато и да било информация на Комисията, нито заяви своя интерес.
(12)
Един от производителите поиска оценката за състоянието на индустрията на Съюза да включва също така данни, предоставени от друг доказан производител от Съюза. Това искане обаче бе отхвърлено, понеже се оказа, че въпросното дружество не е производител на продукта, предмет на разследването.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза. Бяха извършени контролни посещения в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Нидерландия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „DSM“,
-
Deretil S.A. (с предишно наименование DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Испания, наричано по-долу „Deretil“, както и
-
Sandoz GmbH, Kundl (Австрия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „Sandoz“;
б)
производители износители в Индия:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi, както и
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
в)
правителство на Индия („ПИ“)
-
Министерство на търговията, New Delhi
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящия преглед, е същият, който е предмет и на Регламент (ЕО) № 713/2005, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в някаква форма или опаковка за продажба на дребно, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и са с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(15)
Разследването потвърди, че както и при предходното разследване в рамките на прегледа разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар на Индия, а също и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и едни и същи употреби, поради което се считат за подобни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
3.1. Въведение
(16)
Както бе споменато в съображение 11, трима производители износители се отзоваха и попълниха въпросника. Само двама обаче от тези трима производители износители декларираха извършени от тях продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП.
(17)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разгледани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
Режими с национален обхват:
а)
режим на предварителни разрешения (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
в)
режим за насърчаване на експорта на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
г)
режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
д)
разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“);
е)
експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOUS“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZS“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“);
ж)
режим на експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“), както и
з)
режим на освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“).
Регионални режими:
и)
Пенджабски режим на промишлено стимулиране; както и
й)
Гуджаратски режим на промишлено стимулиране.
(18)
Изброените по-горе от а) до е) режими се основават на Закона от 1992 г. за (развитие и регулиране на) външната търговия (№ 22 от 1992 г.), който е в сила от 7 август 1992 г. („Закона за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката в областта на износа и вноса. Те са обобщени в документите, посветени на „Външнотърговската политика“ („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са ВТП документите, които са от значение за РПП в конкретния случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ е влязъл в сила през август 2009 г. В допълнение правителството на Индия определя също така процедурите, уреждащи ВТП 04-09 и ВТП 04-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(19)
Режимът по буква ж) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., които позволяват на Reserve Bank of India (RBI) да дава указания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(20)
Режимът по буква з) се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., който се изменя всяка година със Закона за финансите.
(21)
Режимът по буква и) се осъществява под административното ръководство на правителството на Пенджаб и се основава на Кодекса на правителството на Пенджаб за промишлената политика и стимулирането ѝ.
(22)
Режимът по буква й) се осъществява под административното ръководство на правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността.
3.2. Режим на предварителни разрешения („AAS“)
а) Правна основа
(23)
Подробно описание на режима се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в параграфи 4.1-4.30А от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(24)
AAS се състои от шест подрежима, описани по-подробно в съображение 25. Тези подрежими се различават, inter alia, по обхвата на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, които са „обвързани“ с поддържащи производители, имат право да участват в подрежим AAS за физически износ и в подрежим AAS за годишни потребности. Производителите износители, извършващи доставки за крайния износител, имат право да участват в подрежим AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, упоменати в параграф 8.2 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, като например доставчиците на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“), имат право да участват в подрежим AAS за планиран износ. И накрая междинните доставчици на производителите износители имат право на участие по отношение на свързаните с „планирания износ“ ползи от подрежимите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“, Advance Release Order) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(25)
Предварителни разрешения могат да бъдат издавани за:
i)
физически износ: това е основният подрежим. Той позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Допустимият внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, се посочват в предварителното разрешение;
ii)
годишни потребности: това предварително разрешение не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химически и свързани с тях продукти). Притежателят на такова предварително разрешение може, до определен стойностен праг, определен на базата на предходната му експортна дейност, да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, които попадат в съответната продуктова група. Той може да изнася всеки краен продукт, включен в продуктовата група, при производството на който е била използвана подобна безмитно внесена суровина;
iii)
междинни доставки: този подрежим обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение по подрежим AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv)
планиран износ: този подрежим позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставяните стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки се разглеждат като планиран износ, при условие че стоките са произведени в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за ЕОЕ или за дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ);
v)
предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на предварително разрешение, който възнамерява да доставя суровини от местни източници вместо чрез пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, както е посочено в точка 8.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци/мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi)
насрещен вътрешен акредитив: този подрежим отново обхваща местните доставки на притежател на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обезсили предварителното разрешение за пряк внос само що се отнася до стойността и обема на суровините, които са осигурени чрез местни доставки, вместо от внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВП 04-09 и ПВП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(26)
По време на РПП единият от двамата оказали съдействие износители е получил отстъпки по режима AAS. Използваният от това дружество подрежим е и) физически износ Поради това не е необходимо да се определя дали останалите неизползвани подрежими подлежат на изравнителни мерки.
(27)
Внесените суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на предварителното разрешение. След приключването на комбинирания преглед този срок е удължен на 36 месеца (24 месеца с две удължавания по шест месеца).
(28)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти притежателят на предварително разрешение е правно задължен да води за всяко предварително разрешение регистър на действителното потребление („верен и точен отчет“) на безмитно внесени стоки/стоки от вътрешния пазар в определен формат (параграфи 4.26, 4.30 и допълнение 23 към НП I 04-09 и НП I 09-14). Посоченият регистър трябва да бъде проверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните документи са проверени и че предоставената съгласно допълнение 23 информация е вярна и точна във всяко едно отношение.
(29)
Що се отнася до използването на AAS за физически износ по време на РПП, както допустимият внос, така и задължението за износ са фиксирани по обем и стойност от ПИ и са отбелязани в предварителното разрешение. Освен това по време на вноса и износа съответните сделки трябва да бъдат отбелязвани от правителствени служители върху предварителното разрешение. Обемът на вноса, който се разрешава по този режим, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между вложените суровини и крайните продукти („SION“, standard input-output norms). Такива SION съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт, и се публикуват от ПИ. След приключването на комбинирания преглед SION бяха занижавани на два пъти, като по време на РПП, по отношение на основните вложени суровини и в зависимост от продукта и маршрута, те бяха с 2,3 до 16,1 % по-ниски, отколкото по време на комбинирания преглед.
(30)
Независимо от това понижаване на SION бе установено, че за един от разглежданите видове продукти действителното потребление продължава да е под SION. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, дружеството не е водело посочения в съображение 28 („допълнение 23“) регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен експерт-счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване дружеството се е възползвало от предимствата, които предоставят режимът AAS. Нещо повече, предвид констатираните завишени стойности на SION тези предимства са надвишавали предписаното от съответните правни разпоредби.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(31)
ПИ и един производител износител представиха коментари по AAS.
(32)
ПИ твърди, че AAS работи като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители, с въведена система за проверка, която съответства на разпоредбите на приложения I, II и III към основния регламент и чрез която се наблюдава връзката между безмитно внесените суровини и крайните продукти, предназначени за износ. В допълнение ПИ изтъкна, че съгласно разпоредбите на основния регламент на изравнителни мерки може да подлежи само опрощаването или възстановяването на такси при внос, чийто размер превишава размера на тези, с които се облагат внесените суровини, използвани за производството на продуктите, предназначени на износ. Що се отнася до системата за проверка, то наблегна на това, че е въведена адекватна система за проверка. В тази връзка то се позова на определен брой елементи за проверка, с които е разполагало ПИ за извършването на подобна проверка, включително SION, информация за количествата, съдържаща се в документите за вноса и износа, и проверка на възстановяването след осъществяване на вноса и износа. ПИ също така припомня, че режимът предвижда в случай на неизползвани суровини да бъде заплатено пълно мито заедно с лихвите.
(33)
Производителят износител, използвал режима AAS за продажбите си в Съюза, не предостави коментари по обобщените в букви a)-в) констатации по отношение на описанието и прилагането на практика на режима, но оспори определен брой цифрови данни, използвани при изчисляването на размера на субсидията. След като бе направена проверка на изчисленията и не се наложи внасянето на каквито и да било корекции в тях, въпросът бе разяснен на въпросното дружество.
д) Заключение
(34)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, т.е. финансово участие от страна на ПИ, което е облагодетелствало разследвания износител.
(35)
Освен това режимът AAS за физически износ несъмнено зависи по закон от извършването на износа и поради това се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Никое дружество не може да се ползва с предимства по този режим, ако не е поело задължение за износ.
(36)
Поради това настоящият преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките потвърди, че използваният в конкретния случай основен подрежим не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на правилата, посочени в приложение I (подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване на мита за заместители) към основния регламент. Макар действително да съществува система или процедура за проверка, която да потвърждава дали и в какви количества суровините са били използвани за производството на изнасяния продукт (приложение II, част II, точка 4 към основния регламент, а ако става въпрос за схеми за възстановяване за заместители - приложение III, част II, точка 2 към основния регламент), ПИ не я е прилагало ефективно. Самите SION не могат да се смятат за система за проверка на действителното потребление, тъй като бяха счетени за твърде щедри и бе установено, че ПИ не търси да му бъдат възстановени ползите, които са били получени в повече. Действително от страна на ПИ не е бил осъществен ефективен контрол, който да се основава на надлежно воден регистър на действителното потребление. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка, основана на действително вложените суровини, въпреки че такава проверка по принцип е задължителна при липса на ефективно прилагана система за проверка (приложение II, част II, точка 5 и приложение III, част II, точка 3 към основния регламент). На последно място бе потвърдено, че макар да е задължително по закон, ангажирането на експерт-счетоводители в процеса на проверка на практика не е гарантирано.
(37)
Поради това подрежимът АAS за физически износ подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
Поради липсата на допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители ползата, която подлежи на изравнителни мерки, е опрощаването на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на суровини. В този смисъл и по повод на изложеното в съображение 32 искане на ПИ следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки за „прекомерното“ опрощаване на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и приложение I, буква и) към него прекомерно опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки, само ако са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че липсва адекватна процедура за наблюдение, няма да се прилага посоченото по-горе изключение за режимите за възстановяване на мита, а по-скоро обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), отколкото спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, част II и приложение III, част II към основния регламент, тежестта за изчисляване на такова прекомерно опрощаване не пада върху разследващия орган. Точно обратно, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на искана система за проверка.
(39)
Размерът на субсидиите за износителя, използвал AAS, бе изчислен въз основа на неполучените вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху суровините, внесени по подрежима за производството на разглеждания продукт по време на РПП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията при подадено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт по време на РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за единствения оказал съдействие производител, който го е използвал, възлиза на 12,3 %.
3.3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“)
а) Правно основание
(41)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(43)
Всеки износител, който има право да участва в този режим, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по този режим. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Този размер се определя въз основа на SION (вж. съображение 29) и подлежащите на облагане с мито категории при предполагаемия внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени или не. Размерът на кредитите по DEPBS за разглеждания продукт по време на РПП в рамките на настоящото разследване възлизаше на 8 % за амоксициклин трихидрат и на 7 % за ампицилин трихидрат и цефалексин, т.е. при всички случаи е бил по-висок от този по време на комбинирания преглед.
(44)
За да има право дадено дружество да се ползва от този режим, то трябва да извършва износ. В момента на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращането им индийските митнически власти издават товарителница за износ, в която се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за тази сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите власти ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Размерът на DEPBS, който следва да се използва за изчисляването на ползата, е размерът, който се е прилагал по време на изготвянето на експортната декларация. Поради това няма възможност за изменение на размера на ползата със задна дата.
(45)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ. Такива кредити могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Внесените по този начин стоки могат да бъдат продавани на местния пазар (като в такъв случай се облагат с данък върху продажбите) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(46)
Заявленията за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS.Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(47)
Установено бе, че един оказал съдействие производител износител е използвал този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(48)
ПИ изтъкна, че „помощта за получателя“ може да бъде измерена, а изравнителните мерки с оглед на субсидията - да бъдат определени, само когато лицензиите по DEPBS се продават на пазара, тъй като те предоставят полза, само ако и когато се продават на пазара. С други думи, кредитите по DEPBS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровина за производството на изнасяните стоки.
д) Заключения по отношение на DEPBS
(49)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това от кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като той подобрява неговата ликвидност не само когато лицензът се продава на пазара, както твърдеше ПИ, но също така и когато се използва за плащането на мита върху внасяните стоки.
(50)
Освен това DEPBS зависи в правен аспект от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа аления, буква а) от основния регламент.
(51)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не е въведена система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в процеса на производство на изнасяния продукт или дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва за полза по DEPBS, независимо от това дали изобщо внася някакви суровини. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят само да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(52)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В тази връзка бе прието, че ползата се прехвърля на получателя в момента, в който се осъществява сделка за износ по този режим. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(53)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по този режим по време на РПП.
(54)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(55)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(56)
С оглед на гореизложеното ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалия съдействие производител износител, който го е използвал по време на РПП, възлиза на 6,9 %.
3.4. Режим за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods scheme, „EPCGS“)
а) Правно основание
(57)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(58)
Право да участват в този режим имат производители износители, търговци износители, „обвързани“ с поддържащи производители и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(59)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани, но не по-стари от 10 години) с намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и след заплащане на съответната такса ПИ издава лиценз за EPCGS. Режимът предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на режима EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък.
(60)
Притежателят на лиценз за EPCGS може да се снабдява със средства за производство и от местни доставчици. В такъв случай местният производител на средства за производство може също да се възползва от възможността за безмитен внос на компонентите, необходими за производството на средствата за производство. Като алтернативна възможност местният производител може да поиска да се ползва от предимствата на планирания износ за доставката на средства за производство на притежател на лиценз за EPCGS.
(61)
Беше установено, че и двамата оказали съдействие производители износители са използвали този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(62)
След оповестяването на информацията ПИ оспори прилагането на изравнителни мерки спрямо режима EPCGS. По-специално то изтъкна, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, повече не следва да бъдат третирани като зависещи от извършването на износа. Един производител износител, за който бе установено, че е получавал субсидии по EPCGS, изтъкна, че тези субсидии не е трябвало да бъдат взети под внимание, тъй като е нямало да бъдат използвани за закупуването на средства за производство, използвани за производството на разглеждания продукт.
д) Заключение по отношение на EPCGS
(63)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки водят до намаляване на получаваните от ПИ постъпления от мита, които иначе са дължими. Освен това намаляването на митото облагодетелства износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(64)
Твърдението, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, би следвало вече да не зависят от извършването на износа, трябва да бъде отхвърлено. Действително не се оспорва фактът, че режимът EPCGS зависи по закон от извършването на износа, тъй като EPCGS лицензи не могат да бъдат получени без поемането на ангажимент за износ. Поради това той се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Конкретният момент, когато задължението за износ действително ще бъде изпълнено, е без значение в това отношение. Що се отнася до това, дали средствата за производство се използват за производството на разглеждания продукт в съответствие с глава 5.2 от ВТП 09-14, режимът EPCGS позволява вноса на средства за предварително производство, същинско производство и следпроизводствени дейности (в това число напълно сглобени продукти (complete knock-down „CKD“)/ полусглобени продукти (semi knock-down „SKD“), както и компютърни софтуерни системи). Поради това е очевидно, че от режима EPCGS могат да се възползват дори стоките, неизползвани за производството на разглеждания продукт. Освен това беше установено, че задължението за износ в съответствие с режима EPCGS е било изпълнено, като е използван износът на разглеждания продукт. Поради това искането се отхвърля.
(65)
Режимът EPCGS не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или за схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не са включени в обхвата на допустимите схеми, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като те не се влагат в производството на изнасяните продукти.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(66)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такива средства за производство в разглежданата индустрия. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата през това време. За тази цел за подходящ бе сметнат търговският лихвен процент, прилаган в Индия за заеми в местна валута по време на РПП.
(67)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(68)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалите съдействие производители износители по време на РПП, възлиза на 0,1-0,5 %.
3.5. Режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“)
а) Правно основание
(69)
Подробното описание на FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14, както и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(70)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(71)
При този режим износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността FOB на изнасяните по този режим продукти. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От режима са изключени и някои видове продукти, като диаманти, благородни метали, руди, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(72)
Митническите кредити по режима FMS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за право на кредита. Те могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително средства за производство.
(73)
Удостоверението за право на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след осъществяването на износа или изпращането на стоките. Ако кандидатстващият за кредит представи пред органите копия на всички свързани с износа важни документи (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при отпускането на митническите кредити.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(74)
След оповестяването на информацията ПИ изтъкна, че докато удостоверението за право на кредита не бъде продадено на пазара, то няма да предоставя никакви предимства на получателя, поради което няма да подлежи на изравнителни мерки. Беше изтъкнато, че митническите кредити по FMS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровини за производството на изнасяните стоки. Оказалият съдействие производител износител, който се е облагодетелствал от FMS, изтъкна, че в географски аспект режимът е свързан с други държави, поради което не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза.
д) Заключение по отношение на FMS
(75)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът рано или късно ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, независимо от това дали удостоверението за разрешение на кредита се използва за компенсиране на вносни мита, или се продава на пазара, митническият кредит по FMS облагодетелства износителя, тъй като подобрява неговата ликвидност.
(76)
Освен това FMS зависи по закон от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Фактът, че държавите от Съюза не попадат в обхвата на режима FMS, не противоречи нито на практическото осъществяване на режима, нито на начина, по който се използва ползата по FMS, както е посочено в съображения 72-74. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено.
(77)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява въз основа на действително вложените суровини. Не е въведена система или процедура, посредством която да се потвърди кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт или дали не е направено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да участва за полза по FMS, независимо дали внася суровини или не. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят просто да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FMS. Освен това даден износител може да използва митническите кредити по FMS, за да внася средства за производство, въпреки че средствата за производство не попадат в обхвата на допустимите схеми за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влагат в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице по време на РПП, както е осчетоводена с натрупване като приход от оказалия съдействие производител износител, използвал режима, при осъществяване на сделката за износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху оборота на износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(79)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, възлиза на 0,1 %.
3.6. Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“)
(80)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима DFIA по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.7. Експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOU“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZ“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“)
(81)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режимите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не бе необходимо тези режими да бъдат допълнително анализирани в рамките на настоящото разследване.
3.8. Режим за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“)
а) Правно основание
(82)
Режимът е подробно описан в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута & предоставяне на услуги за износителите) на RBI, адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(83)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в този режим.
в) Практическо осъществяване
(84)
В рамките на този режим RBI задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да налагат на износителя. ECS се състои от два подрежима: ECS преди експедиране („пакетен кредит“), който обхваща кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по който се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. RBI също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(85)
В резултат на циркулярното писмо на RBI износителите могат да получават експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити („кешови кредити“), които се определят само от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
д) Заключение по отношение на режима ECS
(86)
Преференциалните лихвени проценти за кредит по ECS, определени в циркулярния документ на RBI, споменат в съображение 85, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които се определят само от пазарните условия, като в този случай износителят реализира полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на RBI за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно. Освен това търговските банки няма да са задължени да предоставят на заемателите експортно финансиране при евентуално по-изгодни лихвени проценти за експортните кредити в чужда валута.
(87)
Въпреки че преференциалните кредити по режима ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки се изисква таксуване на публичните сметки, т.e. възстановяване на средства на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а е достатъчно само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. RBI е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, съдържащо се в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. RBI дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са длъжни да спазват наложените от нея условия, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти по експортните кредити, определени в циркулярното писмо на RBI, и разпоредбите на RBI, съгласно които търговските банки трябва да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството, като на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от извършването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(88)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити по време на РПП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от единствения оказал съдействие производител износител, използвал този режим. Размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общия оборот от износа по време на РПП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или произведените количества.
(89)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, беше пренебрежимо ниска.
3.9. Режим за освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“)
(90)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима ITES по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.10. Пенджабски режим за промишлено стимулиране
(91)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Пенджабския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.11. Гуджаратски режим за промишлено стимулиране
(92)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Гуджаратския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.12. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(93)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен ad valorem, за разследваните производители износители варира между 7,5 и 12,4 %. Тези размери на субсидиране превишават прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(94)
Поради това се счита, че в съответствие с член 18 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.13. Заключения по отношение на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането
(95)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността изтичането на мерките, които са в сила в момента, да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(96)
В това отношение следва да се припомни, че съдействие оказаха само двама известни на разследването производители износители на разглеждания продукт. От предоставената от Индия и Съюза налична статистическа информация делът на тези износители от общите продажби в Съюза на индийските производители износители на разглеждания продукт не може да бъде установен. При все това тези статистически данни подсказват, че съществуват и други производители, които е възможно да продават разглеждания продукт в Съюза.
(97)
Беше установено, че по време на РПП оказалите съдействие производители износители са продължили да се облагодетелстват от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийското правителство. Анализираните по-горе режими на субсидиране предоставят нееднократни ползи и няма никакви признаци тези програми да приключат или да бъдат променени в близко бъдеще или оказалите съдействие производители износители да престанат да получават ползи от тези режими.
(98)
Няма налична информация за това, че другите производители износители няма да продължат да получават ползи от режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Поради това се прави заключението, че субсидирането в национален мащаб е продължило.
(99)
С оглед на изложените по-горе констатации, бе направено заключението, че субсидирането е продължило по време на РПП и вероятно ще продължи и в бъдеще.
4. ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(100)
По време на периода на разследване в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от следните производители от Съюза: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA и Antibioticos S.A. Заявителите подадоха искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на антисубсидийните мерки, които в момента са в сила. Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването в рамките на преразглеждането, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза. На тази основа по приблизителна оценка общото производство на Съюза по време на РПП е възлизало на 7 093 тона.
(101)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и са „индустрията на Съюза“. Тъй като сходният продукт, произвеждан от тримата производители от Съюза, които отговориха на въпросника по време на РПП, представляваше до 95 % от общото производство в Съюза на сходния продукт, данните на тези производители се считат за представителни за цялата индустрия на Съюза.
5. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
5.1. Предварителна бележка
(102)
За целите на анализа на обема на вноса и динамиката на цените бяха използвани статистическите данни за вноса на Евростат, отнасящи се до кодове по ТАРИК 2941101010, 2941102010 и 2941900030 за 2007 и 2008 г. и кодове по ТАРИК 2941100010 и 2941900030 за 2009 и последващите години, приложими по време на разглеждания период.
(103)
Предвид малкия брой производители от Съюза и факта, че един производител от Съюза е произвеждал сходния продукт по договор за ишлеме с друг производител, информацията за индустрията на Съюза е посочена, когато е необходимо, само под формата на индекси или диапазони, за да се запази поверителността на данните.
5.2. Потребление на пазара на Съюза
(104)
Сходният продукт се продава от индустрията на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля към свързани дружества за по-нататъшна преработка надолу по веригата.
(105)
Счетено бе, че продажбите на несвързани субекти оформят „свободния пазар“. Продажбите/прехвърлянето към свързани субекти бяха счетени за „вътрешна монополизирана употреба“.
(106)
При изчисляването на видимото потребление на Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт Комисията прибави:
-
общия обем на вноса на продукта, предмет на разследването, в Съюза по данни на Евростат,
-
обема на продажбите на сходния продукт в Съюза, произведен от индустрията на Съюза,
-
обема на вътрешната употреба на сходния продукт от индустрията на Съюза,
-
обема по приблизителна оценка на продажбите на сходния продукт в Съюза от други известни производители от Съюза.
(107)
Следва да се отбележи, че с цел да се избегне двойното отчитане на обема на продажбите, продажбите, извършени по договор за ишлеме между двама производители от Съюза, бяха изключени от споменатото по-горе изчисление.
(108)
Въз основа на гореизложеното потреблението в Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт е отбелязало плавен ръст в общ размер от 28 % по време на разглеждания период:
Потребление (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт и сходен продукт
6 601
7 021
7 783
8 423
Индекс
100
106
118
128
5.3. Внос от Индия
5.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
Внос (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
32,6
16,1
1,9
1,4
Индекс
100
49
6
4
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
45,5
3,7
15,5
14,5
Индекс
100
8
34
32
(109)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение е намалял с 96 % през разглеждания период. Значителен спад от 51 процентни пункта се наблюдава през 2008 г., последван от по-нататъшно намаление с 43 процентни пункта през 2009 г. и два процентни пункта по време на РПП.
(110)
Малко по-различна тенденция може да се наблюдава при вноса при режим активно усъвършенстване, който е свободен откъм изравнителни мерки и мита. След първоначален спад на вноса с 92 % между 2007 и 2008 г. вносът бележи увеличение през 2009 г. и остава относително стабилен по време на РПП.
Средна цена на вноса (EUR/t)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
25 863
28 934
34 758
19 200
Индекс
100
112
134
74
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
35 616
37 443
30 894
30 044
Индекс
100
105
87
84
(111)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение бележи увеличение от 34 % между 2007 и 2009 г., последвано от рязък спад по време на РПП, за да достигне ниво с 26 % по-ниско от нивото през 2007 г. Също така цените на вноса при режим активно усъвършенстване следват низходяща тенденция и се понижават с 16 % по време на разглеждания период. Различната динамика на цените при двата режима на внос може да се обясни с различния вид разглеждан продукт, който предимно е бил внасян, а именно цефалексин, който е сравнително по-скъп от другите видове.
Пазарен дял на вноса от Индия
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт, внос за свободно обращение
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Индекс
100
46
5
3
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Индекс
100
8
29
25
(112)
Пазарният дял на вноса от Индия, осъществяван за свободно обращение или при режим активно усъвършенстване, е бил много малък през разглеждания период и бележи понижение и в двата случая.
(113)
Един производител от Съюза посочи, че вносът от Индия, който се основаваше на данни от Евростат, е бил погрешно изчислен, тъй като индийските статистически данни за износа сочат по-високи обеми на износа от предоставените от Евростат. В това отношение следва да се отбележи, че стандартна практика на Комисията е да използва Евростат като база за статистически данни за вноса. Освен това следва да се отбележи, че индийските статистически данни за износа не посочват крайното местоназначение на износа и дали той действително ще влезе в Съюза. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
5.3.2. Подбиване на цените
(114)
Предвид изключително ниското количество на вноса от Индия, влязъл на пазара на Съюза за свободно обращение, не беше възможно да се извлече смислен извод за подбиването на цените. Що се отнася до вноса при режим активно усъвършенстване, установеният марж на подбиване на цените беше с отрицателен знак. При все това този внос възлиза на по-малко от десет тона и се отнася само до един вид продукт (цефалексин), който същевременно е на най-скъпия и най-слабо разпространен вид продукт на пазара. Поради това бе направено заключението, че данните за сделките за внос при режим активно усъвършенстване не са представителни, за да се направи смислено изчисляване на подбиването, и не са подходящи за по-нататъшен анализ.
(115)
Един производител от Съюза посочи, че отделен анализ на двата вида внос - а именно за свободно обращение и при режим активно усъвършенстване - не е в съответствие с подхода, възприет при предишната процедура по преразглеждане, а също така противоречи на постоянната практика на Комисията.
(116)
В това отношение следва да се отбележи в съответствие с направеното в съображение 115 заключение, че количествата, внесени при режим активно усъвършенстване или за свободно обращение, не са достатъчни, за да позволят да се извлекат смислени изводи. Като се има предвид ниското ниво на сумарния обем, това заключение важи също така за този обем.
5.4. Внос от други трети държави
Внос с произход от трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (в тонове)
Сингапур
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Индекс
100
93
130
156
Китай
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Индекс
100
128
241
253
Оман
373,4
438,5
301,7
287,9
Индекс
100
117
81
77
Други трети държави
67,8
327,5
74,2
73,2
Индекс
100
483
109
108
ОБЩО
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Индекс
100
114
144
162
(117)
Вносът на продукта, предмет на преразглеждането, от държави, различни от Индия, бележи ръст от 62 % през разглеждания период, съпътстван от увеличение на пазарния дял с повече от 10 процентни пункта - от 37,6 % на 47,7 %, което съвпада с нарастването на потреблението на пазара на Съюза. Сред държавите износителки Сингапур, Китай и Оман са били най-големите доставчици на пазара на Съюза.
Средна цена на вноса на тон (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Сингапур
44 218
36 590
27 007
22 485
Индекс
100
83
61
51
Китай
29 515
26 622
21 224
20 683
Индекс
100
90
72
70
Оман
29 875
27 665
23 440
22 597
Индекс
100
93
78
76
Други трети държави
38 324
35 987
45 628
46 938
Индекс
100
94
119
122
ОБЩО
39 020
32 953
25 193
22 385
Индекс
100
84
65
57
(118)
Средните цени на вноса от трети държави са се понижили значително с 43 % през разглеждания период. Въпреки че цените на основните държави износителки (Сингапур, Китай и Оман) са подбивали цените на Съюза с около 20 % през РПП за всеки отделен продукт, а обемът на вноса може да се разглежда като значителен, този внос на ниски цени явно не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза.
(119)
Един производител от Съюза заяви, че при анализа на динамиката на средните цени на вноса е трябвало да бъдат взети предвид различните видове продукти. В това отношение следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика анализът, inter alia, на динамиката на цените трябва да се прави въз основа на разглеждания продукт, независимо от пазарния дял на всеки вид продукт. Освен това следва да се отбележи, че в конкретния случай не бе направено никакво заключение въз основа на динамиката на цените на вноса от трети държави през разглеждания период. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(120)
Всички производители от Съюза изтъкнаха, че вносът с произход от, inter alia, Китай и Оман е предимно внос на амоксицилин трихидрат за ветеринарна употреба и това е следвало да бъде взето под внимание при анализа на горепосочените цени. В това отношение следва да се отбележи, че продуктът, предмет на преразглеждането, включва антибиотици както за хуманна, така и за ветеринарна употреба. Освен това информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не бе подкрепена с доказателства. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(121)
Един производител от Съюза постави под въпрос основата, върху която са били направени сравнения на цените на амоксицилин трихидрат и ампицилин трихидрат по време на РПП, предвид факта, че в данните на Евростат не се прави разлика между тези два вида продукти. В тази връзка, тъй като бе установено, че цените на индустрията на Съюза за тези два вида продукти са сходни, не беше неразумно да се направи сравнение на съвкупните цени.
(122)
Що се отнася до вноса от Сингапур, всички производители от Съюза изтъкнаха, че той е осъществен на трансферна цена между свързани страни. При тези обстоятелства евентуалното включване на този внос би изопачило средните цени на другите трети държави. Следва да се отбележи, че дори този внос да бъде изключен от сравнението на цените, гореизложеното заключение за маржа на подбиване няма да се промени съществено и констатацията, че вносът на ниски цени не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза, ще остане в сила.
5.5. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(123)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с индустрията на Съюза, бе установено, че за да бъдат смислени, анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обеми на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял и рентабилност. Когато бе възможно и оправдано, тези заключения впоследствие бяха сравнени с данните за монополизирания пазар, за да се получи пълна картина на състоянието на индустрията на Съюза.
(124)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени, само ако се разгледа цялостната дейност. Действително производството (предназначено както за монополизирания, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, материално-производствените запаси, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите, растежът и способността за привличане на капитали зависят от цялостната дейност, независимо дали производството е монополизирано, или се предлага на свободния пазар.
(125)
Вследствие на коментарите, получени от един производител от Съюза, във връзка с окончателното оповестяване на фактите и съображенията, въз основа на които бе предложено процедурата да бъде прекратена, някои от икономическите показатели в следващите съображения бяха коригирани. Тези промени не бяха от такова естество, че да променят заключението по отношение на състоянието на индустрията на Съюза.
5.5.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Капацитет (индекс)
100
100
104
107
Производство (индекс)
100
95
96
98
Използване на капацитета (индекс)
100
95
92
91
(126)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е бил стабилен между 2007 и 2008 г., преди да нарасне с 4 % от 2008 до 2009 г. и с още 3 процентни пункта по време на РПП.
(127)
Обемът на производството обаче не е следвал това увеличение поради непредвидени технически затруднения на един производител от Съюза през 2008 г., когато обемът на производството е спаднал с 5 %, преди да се възстанови постепенно до РПП.
(128)
В резултат на повишаването на производствения капацитет, съчетано с малък спад в производството, степента на използване на капацитета постоянно е спадала през разглеждания период, за да достигне по време на РПП ниво, което е с 9 % по-ниско от нивото през 2007 г.
5.5.2. Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял
5.5.2.1.
Продажби на несвързани страни в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
97
93
99
Средна продажна цена (индекс)
100
121
104
104
Пазарен дял (индекс)
100
90
79
78
(129)
Обемът на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни през РПП е малко под нивото от 2007 г., като се е понижил със 7 % през 2009 г., след което се е увеличил с шест процентни пункта по време на РПП.
(130)
Средната продажна цена на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е повишила с 4 % през разглеждания период. Цените първоначално рязко са се повишили - с 21 % през 2008 г., преди да спаднат със 17 процентни пункта през 2009 г. и да останат стабилни през РПП.
(131)
Един производител от Съюза изтъкна, че въздействието на цените на вноса от Индия върху индустрията на Съюза не е било правилно оценено. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че не беше установено подбиване, както е посочено и в съображение 115. Освен това, както е посочено в предходното съображение, цените на индустрията на Съюза са се повишили с 4 % през разглеждания период. При тези обстоятелства се счита, че вносът от Индия не е оказал отрицателно влияние върху състоянието на индустрията на Съюза.
(132)
Намаляването на продажбите на несвързани страни на пазара на Съюза се отрази върху развитието на пазарния дял, който се е понижил с 22 процентни пункта по време на РПП в сравнение с 2007 г.
5.5.2.2.
Монополизиран пазар в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
115
122
128
Средна продажна цена на монополизираните продажби (индекс)
100
100
111
110
Пазарен дял (индекс)
100
109
104
100
(133)
Докато обемът на продажбите от страна на индустрията на Съюза на несвързани страни е намалявал, въпреки нарастващото търсене през разглеждания период, монополизираните продажби са се увеличили с 28 %.
(134)
Пазарният дял на монополизирания пазар на индустрията на Съюза се е увеличил с 9 процентни пункта през 2008 г., преди постепенно да намалее до нивото от 2007 г.
5.5.2.3.
Продажби на несвързани страни, монополизирани продажби и монополизирана употреба
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
107
108
114
Пазарен дял (индекс)
100
100
92
90
(135)
Пазарният дял на индустрията на Съюза като цяло е измерен чрез сумиране на обемите на свободния пазар и на монополизирания пазар в Съюза. Въпреки че този обем се е увеличил през разглеждания период с 14 %, пазарният дял на индустрията на Съюза се е свил с 10 процентни пункта, докато пазарното потребление е нараснало с 28 % през същия период. Това показва, че индустрията на Съюза не се е възползвала от ръста в потреблението.
5.5.3. Материални запаси
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
74
63
46
(136)
Нивото на складовите наличности бележи спад с 54 % от 2007 г. до края на РПП, което се обяснява главно с нарастването на търсенето на монополизирания пазар.
5.5.4. Рентабилност
5.5.4.1.
Рентабилност на свободния пазар
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
447
218
253
(137)
Рентабилността на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни на пазара на Съюза се е подобрила съществено със 153 пункта по време на РПП. Това развитие може да се обясни със средно увеличение на цените с 2 % и намаляване на производствените разходи. В сравнение с маржа на печалбата, постигнат по време на РПП на последното разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките, печалбата се е увеличила с над 400 процентни пункта.
(138)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2007 г. равнището на печалбата на индустрията на Съюза е било по-високо от целевия марж на печалбата, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 % („целевата печалба“) през разглеждания период.
(139)
Двама производители от Съюза заявиха, че рентабилността не е била оценена правилно, тъй като печалбата, реализирана от свързани доставчици нагоре по веригата, е била приспадната от разходите им. В тази връзка е постоянна практика да се приспадат печалбите, реализирани от свързани страни, заети с производството на суровини. При тези обстоятелства този довод трябваше да бъде отхвърлен.
5.5.4.2.
Рентабилност на монополизираните продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
55
153
151
(140)
Рентабилността на монополизираните продажби на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е подобрила с 51 % по време на РПП. Това развитие до голяма степен се обяснява със средно увеличение на цените с 10 %. Тъй като тази динамика на цените обаче се основава на трансферни цени, от изложеното по-горе не бива да бъде изведено никакво смислено заключение.
5.5.5. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
100
246
342
129
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
233
52
62
Паричен поток (индекс)
100
236
83
107
(141)
Инвестициите са се увеличили през разглеждания период. Инвестициите са били свързани с увеличаването на производствения капацитет с цел доставки както на монополизирания, така и на свободния пазар.
(142)
Разследването също така показа, че възвръщаемостта на инвестициите, т.е. нетната печалба от продукта преди данъчно облагане, изразена като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределени за продукта, се е понижила по време на разглеждания период.
(143)
Паричният поток се е увеличил със 7 % през разглеждания период, тъй като спадът в рентабилността е бил успешно компенсиран с намаляване на материално-производствените запаси през втората половина на разглеждания период.
5.5.6. Заетост, производителност и заплати
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
106
111
109
Производителност (индекс)
100
89
87
89
Заплати (индекс)
100
104
106
106
(144)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период, успоредно с инвестициите в производствения капацитет, докато средната работна заплата се е увеличила само с 6 %. Производителността е намаляла с 11 % като цяло след неочакваните технически трудности, с които се е сблъскал един производител от Съюза.
5.5.7. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии и възстановяване от последиците на предишно субсидиране
(145)
Предвид обема на субсидирания внос от Индия влиянието на действителния размер на субсидиите не може да се счита за значимо.
(146)
Състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило значително след последното разследване за преразглеждане и през разглеждания период. Поради това може да се заключи, че индустрията на Съюза е съумяла да се възстанови напълно от предишното субсидиране.
5.6. Заключение относно икономическото състояние на индустрията на Съюза
(147)
Между 2007 г. и периода на разследването в рамките на преразглеждането обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт е бил пренебрежимо малък. С изключение на някои показатели за вреда, като например пазарен дял, обем на производството и възвръщаемост на инвестициите, повечето показатели за вредата, включително рентабилността (+ 153 %), продажната цена (+ 4 %), обемът на продажбите (+ 14 %), заетостта (+ 10 %) и инвестициите (+ 29 %), са претърпели положително развитие през разглеждания период. Постигнатите на пазара на Съюза нива на печалбата надхвърлят, с изключение на 2007 г., маржа на целевата печалба, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 %. Положителната тенденция, наблюдавана при преобладаващата част от показателите, се дължи най-вече на надеждността на индустрията на Съюза, както и на дългогодишните отношения с клиентите, които тя е създала през последните години, но и на равнището на цените, което тя е успяла да постигне на пазара.
(148)
Един производител от Съюза изтъкна, че при анализа на динамиката на цените и на рентабилността следва да се вземе предвид недостигът на суровини през 2007 и 2008 г. Изтъкнато бе, че този недостиг е довел до необичайно увеличение на цените и печалбите през 2008 г. и в ограничена степен - през 2009 г. В тази връзка, както може да се види от таблици 5.5.2.1 и 5.5.4.1, необичайни нива на цените и на печалбата се наблюдават само през 2008 г. Постигнатите през 2009 г. и по време на РПП нива на печалбата видимо вече не са били засегнати от недостига на суровини. Остава в сила заключението, направено в съображение 139, според което печалбите през целия разглеждан период са надвишавали целевата печалба.
(149)
По отношение на продажбите на монополизирания пазар възможността, с която е разполагала индустрията на Съюза, да продава част от продукцията си на монополизирания пазар, е осигурила висока степен на използване на капацитета и е позволила на индустрията на Съюза да понижи фиксираните разходи и да запази своята ценова конкурентоспособност.
(150)
В заключение, предвид положителното развитие на показателите, характеризиращи индустрията на Съюза, се счита, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
5.7. Въздействие на субсидирания внос
(151)
Предвид малките обеми от разглеждания продукт, внесени в Съюза през разглеждания период, субсидираният внос не се е отразил неблагоприятно на резултатите на индустрията на Съюза. Всъщност предвид гореизложеното се счита, че индустрията не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
6. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПОВТОРНО НАНАСЯНЕ НА ВРЕДА
(152)
Следва да се припомни, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава благоприятно развитие през този период. Поради това в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проверено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на прилаганите мерки да доведе до повторно нанасяне на вреда.
6.1. Свободен капацитет в разглежданата държава
(153)
Разследването показа, че използването на капацитета на тримата оказали съдействие индийски производители е достигнало много високи нива през РПП. На тази основа свободният капацитет, който би могъл да бъде насочен към пазара на Съюза при отсъствието на мерки, изглежда ограничен.
(154)
След оповестяването на информацията редица производители от Съюза заявиха, че свободният капацитет в Индия е висок и че процентът на използване на капацитета на оказалите съдействие индийски производители износители не е представителен за индийския сектор като цяло. Един производител от Съюза дори заяви, че свободният капацитет на седем водещи индийски износители достига обеми, надвишаващи значително потреблението на свободния пазар на Съюза.
(155)
В тази връзка на първо място следва да се подчертае, че степента на използване на капацитета на тримата оказали съдействие производители износители беше получена чрез изчисляване на среднопретеглената стойност въз основа на проверени данни, конкретно отнасящи се до разглеждания продукт. Освен това въпросните трима оказали съдействие производители износители са крупни производители и са сред седемте индийски износители, посочени от заявителя като „водещи“. Точно обратното, представените от производителите на Съюза данни за свободния капацитет на тези седем индийски производители се основаваха предимно на „познаване на пазара“ и въпреки че това беше изрично поискано, те не можаха да бъдат подкрепени със солидни конкретни доказателства. Поради това тази информация не беше взета предвид и беше потвърдено, че въз основа на проверените данни в досието свободният капацитет, с който разполагат индийските производители, видимо е ограничен.
6.2. Експортно поведение на индийските производители износители
(156)
Въз основа на индийски официални статистически данни бе установено, че цените на продажбите за износ към десетте основни пазара за износ в Индия са били средно с около 20 % по-ниски от цените на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза през РПП. Тези индийски експортни цени са били в съответствие с цените на другите основни участници на пазара на Съюза, посочени в съображение 119. Установено бе, че ниските цени на вноса през разглеждания период от тези други държави не са имали отрицателен ефект върху резултатите на индустрията на Съюза. При тези обстоятелства се счита, че ако мерките отпаднат, индийските експортни цени вероятно няма да бъдат вредоносни за индустрията на Съюза, тъй като тя вече е изправена пред конкуренция от страна на други държави износителки със същото поведение по отношение на ценообразуването, без да понася съществена вреда.
(157)
Двама производители от Съюза също така изтъкнаха, че ако мерките отпаднат, индийските производители ще пренасочат износа си, който в момента се продава на други пазари, към Съюза поради привлекателността на пазара на Съюза от гледна точка на цените. На първо място следва да се отбележи, че ако се случи така, че индийските производители пренасочат износа си към Съюза, те ще влязат в конкуренция с други трети държави, които вече изнасят значителни количества за Съюза. Освен това, както бе посочено в съображение 119, бе направен изводът, че вносът от трети държави на цени, близки до индийските експортни цени, прилагани към други пазари, не е оказал влияние върху резултатите на индустрията на Съюза. Въз основа на това се счита, че ако изнасяните за Съюза количества с произход от Индия се увеличат на цени, близки до цените на други експортни пазари, индустрията на Съюза няма да понесе съществена вреда.
(158)
Двама производители от Съюза също така заявиха, че въведените в САЩ забрани за внос по отношение на някои предприятия за производство на антибиотици в Индия ще доведат до пренасочване на допълнителни количества към пазара на Съюза. В това отношение обаче заключенията, направени в предходното съображение относно възможното пренасочване на износа, остават в сила.
6.3. Монополизиран пазар
(159)
Докато монополизираният пазар представляваше 50-60 % от свободния и монополизирания пазар на индустрията на Съюза през разглеждания период, потреблението на монополизирания пазар на индустрията на Съюза бележи увеличение с повече от 20 % през същия период. Като се имат предвид характеристиките и мащабите на този пазар, се смята, че ако мерките отпаднат, монополизираният пазар няма да бъде засегнат от вероятното увеличение на индийския износ и поради това ще продължи да осигурява висока степен на използване на капацитета, както и на икономии от мащаба за индустрията на Съюза.
6.4. Заключение относно вероятността за повторно нанасяне на вреда
(160)
Въз основа на гореизложеното беше заключено, че ако мерките отпаднат, няма вероятност субсидираният внос от Индия да причини съществена вреда на индустрията на Съюза, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава положително развитие през разглеждания период въпреки значителния и увеличаващ се внос от други държави на цени, близки до тези на индийския износ за други държави. Поради това беше направено заключението, че ако мерките отпаднат, няма вероятност повторно да се нанесе съществена вреда.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(161)
Един производител от Съюза заяви, че е трябвало да бъде извършен анализ на интереса на Съюза. В тази връзка, тъй като беше заключено, че няма вероятност за нанасяне на повторна вреда, извършването на анализ на интереса на Съюза би било безпредметно. При тези обстоятелства искането беше отхвърлено.
8. СПЕЦИАЛНО НАБЛЮДЕНИЕ
(162)
С оглед на заключението относно вероятността за продължаване на субсидирането, както бе посочено в съображение 100, и на влиянието, което то може да окаже върху бъдещите търговски потоци, Комисията ще следи обема на вноса на разглеждания продукт. При настъпване на значителна промяна в количествата Комисията ще разгледа какви евентуални мерки се налага да бъдат предприети.
(163)
Наблюдението ще бъде ограничено в рамките на период от 2 години след публикуването на настоящия регламент.
9. ПРЕКРАТЯВАНЕ
(164)
Предвид резултатите от настоящото разследване за преразглеждане се счита за целесъобразно да се отмени изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия.
(165)
Заинтересованите страни бяха информирани за по-важните факти и съображения, въз основа на които бе предложено да се прекрати разследването, и им бе дадена възможност да представят коментарите си. Получените коментари бяха анализирани в съответните раздели по-горе и не са от такова естество, че да променят гореизложените заключения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Започнатото в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009 преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на изравнителните мерки, прилагани спрямо вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000, с произход от Индия, се прекратява и се отменят мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от Индия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 август 2011 година.
32011R0803
L 206/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
04.08.2011.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 803/2011
od 4. kolovoza 2011.
o stavljanju izvan snage kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih antibiotika širokog spektra podrijetlom iz Indije i o prekidu postupka u vezi s takvim uvozom, nakon revizije prema članku 18. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 18.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Nakon kombinirane revizije nakon isteka mjere i privremene revizije (kombinirana revizija), Vijeće je u svibnju 2005. Uredbom (EZ) br. 713/2005 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih antibiotika širokog spektra, i to amoksicilin trihidrata, ampicilin trihidrata i cefaleksina koji nisu pripremljeni u odmjerenim dozama ili oblicima ili pakiranjima za pojedinačnu prodaju (dotični proizvod) i koji potpadaju pod oznake KN ex 2941 10 00 i ex 2941 90 00 i podrijetlom su iz Indije. Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 17,3 % do 32 %. Izvorne mjere uvedene su Uredbom (EZ) br. 2164/98 (3).
(2)
Nakon parcijalne privremene revizije, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1176/2008 (4) izmijenilo stopu kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na jednog indijskog izvoznika.
1.2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere
(3)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (5) konačnih mjera koje su na snazi, Komisija je zaprimila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka mjere iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 713/2005 prema članku 18. stavku 2. Osnovne uredbe od dva proizvođača iz Unije: DSM i Sandoz (podnositelji zahtjeva) koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju preko 50 % ukupne proizvodnje određenih antibiotika širokog spektra u Uniji.
(4)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavak ili ponavljanje subvencioniranja i štete za industriju Unije.
(5)
Komisija je, prije pokretanja revizije nakon isteka mjere i u skladu s člankom 10. stavkom 9. i člankom 22. stavkom 1. Osnovne uredbe, obavijestila Vladu Indije da je zaprimila primjereno dokumentirani revizijski zahtjev. Vlada Indije je pozvana na savjetovanja s ciljem objašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem zahtjeva i postizanjem sporazumnog rješenja. Vlada Indije je jako kasno odgovorila na ovaj poziv pa, stoga, nije bilo takvog savjetovanja.
1.3. Pokretanje revizije nakon isteka mjere
(6)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 12. svibnja 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (6) (Obavijest o pokretanju revizije) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 18. Osnovne uredbe.
1.4. Ispitni postupak
1.4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(7)
Ispitni postupak u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do završetka razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
1.4.2. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(8)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, početne dobavljače (up-stream suppliers), korisnike za koje se zna da su zainteresirani i Vladu Indije o pokretanju revizije nakon isteka mjere. Zainteresirane su stranke imale mogućnost pisanim putem iznijeti svoje stavove i zatražiti raspravu u roku iz Obavijesti o pokretanju revizije.
(9)
Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile te su dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša dana je mogućnost da budu saslušane.
(10)
S obzirom na naočigled velik broj proizvođača izvoznika dotičnog proizvoda u Indiji koji su bili navedeni u zahtjevu, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi Komisija odlučila je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi izabrala uzorak, od gornjih je stranka zatraženo, prema članku 27. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju revizije. Samo su se tri proizvođača izvoznika javila za suradnju. Stoga nije primijenjen odabir uzoraka.
(11)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje je znala da su zainteresirane, te onima koje su se javile u rokovima iz Obavijesti o pokretanju revizije. Dobiveni su odgovori od tri proizvođača iz Unije, tri proizvođača izvoznika i Vlade Indije. Nitko od ostalih proizvođača nije odgovorio na upitnik niti dostavio podatke. Tijekom odabira uzoraka nije se javio ni jedan uvoznik, a tijekom ispitnog postupka ni jedan drugi uvoznik nije se javio Komisiji niti joj dostavio bilo kakve podatke.
(12)
Jedan proizvođač je tvrdio da bi procjena stanja industrije Unije trebala uključivati i podatke od drugih navodnih proizvođača iz Unije. Međutim, s obzirom da je utvrđeno da potonje trgovačko društvo nije proizvođač proizvoda iz ispitnog postupka, ova tvrdnja je odbačena.
(13)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i nanesene štete interesu Unije. Posjete radi provjere obavljene su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih stranaka:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemska) koji je odgovorio na upitnik Komisije i u ime društva DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda, (Španjolska). Ova dva trgovačka društva dalje u tekstu zajedno se nazivaju „DSM”,
-
Deretil S.A. (ranije DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španjolska, dalje u tekstu „Deretil”, i
-
Sandoz GmbH, Kundl (Austrija) koji je odgovorio na upitnik Komisije i u ime društva Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španjolska). Oba trgovačka društva dalje u tekstu zajedno se nazivaju „Sandoz”;
(b)
proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh i Baddi, i
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
(c)
Vlada Indije:
-
Ministarstvo trgovine, New Delhi.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETAN PROIZVOD
(14)
Proizvod koji je obuhvaćen ovom revizijom isti je proizvod kao i onaj na koji se odnosi Uredba Vijeća (EZ) br. 713/2005, i to amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat i cefaleksin koji nisu pripremljeni u odmjerenim dozama ili oblicima ili pakiranjima za pojedinačnu prodaju, koji trenutačno potpadaju pod oznake KN ex 2941 10 00 i ex 2941 90 00, podrijetlom iz Indije (dotični proizvod).
(15)
Ispitni postupak je, kao i prethodna revizija ispitnog postupka, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na domaćem tržištu u Indiji, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te uporabe i stoga predstavljaju istovjetan proizvod u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
3. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA
3.1. Uvod
(16)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., tri proizvođača izvoznika javila su se za suradnju i dostavila odgovor na upitnik. Međutim, samo dva od ta tri proizvođača izvoznika izvijestila su da prodaju dotični proizvod u Uniji tijekom RRIP-a.
(17)
Na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu i odgovorima na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
Nacionalni programi:
(a)
Program po prethodnom odobrenju (AAS);
(b)
Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS);
(c)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS);
(d)
Program ciljnog tržišta (FMS);
(e)
Program odobrenja bescarinskog uvoza (DFIA);
(f)
Izvozno orijentirane jedinice (EOU)/Zone proizvodnje za izvoz (EPZ)/Posebne gospodarske zone (SEZ);
(g)
Program kreditiranja izvoza (ECS); i
(h)
Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza (ITES);
Regionalni programi:
(i)
Program industrijskih poticaja države Punjab; i
(j)
Program industrijskih poticaja države Gujarat.
(18)
Gore navedeni programi od (a) do (f) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22. iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. (Zakon o vanjskoj trgovini). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je izdavati obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima Politike vanjske trgovine koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih 5 godina i redovito unosi najnovije podatke. U ovom su slučaju dva dokumenta Politike vanjske trgovine važna za RRIP, tj. politika FT-a 2004.-2009. i politika FT-a 2009.-2014. Potonja je stupila na snagu u kolovozu 2009. Nadalje, Vlada Indije također iznosi postupke kojima se uređuje politika FT-a 2004.-2009. i politika FT-a 2009.-2014. u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I. 2004.-2009.”, odnosno „HOP I. 2009.-2014.”). Priručnik o postupcima također se redovito ažurira.
(19)
Program iz točke (g) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o bankovnom poslovanju iz 1949., koji dozvoljava Centralnoj banci Indije („RBI”) da daje komercijalnim bankama naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
(20)
Program iz točke (h) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961., koji se svake godine izmjenjuje Zakonom o financijama.
(21)
Programom iz točke (i) upravlja Vlada države Punjab i temelji se na industrijskoj politici i kodeksu za davanje poticaja Vlade države Punjab.
(22)
Programom iz točke (j) upravlja Vlada države Gujarat i temelji se na politici davanja industrijskih poticaja države Gujarat.
3.2. Program po prethodnom odobrenju (AAS)
(a) Pravna osnova
(23)
Detaljni opis programa sadržan je u stavcima 4.1.1 do 4.1.14 politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2012. te poglavljima 4.1 do 4.30 A HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(24)
AAS se sastoji od šest potprograma, kako je podrobnije opisano u uvodnoj izjavi 25. Ti se potprogrami, inter alia, razlikuju prema području prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za AAS za godišnji zahtjev. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni ugovaratelji koji opskrbljuju „procijenjene izvozne” kategorije navedene u stavku 8.2. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. kao što su dobavljači izvozno orijentirane jedinice (EOU), stekli su uvjete za AAS za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači koji opskrbljuju proizvođače izvoznike stekli su uvjete za koristi od „procijenjenog izvoza” prema potprogramima Nalog za prethodno propuštanje (ARO) i preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine.
(c) Praktična primjena
(25)
Prethodna odobrenja mogu se izdati za:
i.
fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. On dozvoljava uvoz ulaznih materijala za proizvodnju posebnog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozno odobrenje i izvozna obveza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u prethodnom odobrenju;
ii.
godišnji zahtjev: ovakvo prethodno odobrenje nije vezano uz posebni izvozni proizvod, već uz širu grupu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Nositelj prethodnog odobrenja može - do određenog vrijednosnog praga koji se određuje prema njegovom ranijem izvozu - uvoziti bez carine bilo kakav ulazni materijal koji će se koristiti u proizvodnji svih predmeta koji potpadaju pod tu grupu proizvoda. Koristeći takav materijal koji se izuzima od carine, on može odlučiti izvoziti bilo koji proizvod koji iz toga nastaje, a koji potpada pod takvu grupu proizvoda;
iii.
intermedijarna opskrba: ovaj potprogram obuhvaća slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedinstveni izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale bez carine i može u tu svrhu dobiti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
iv.
procijenjeni izvoz: ovaj potprogram dozvoljava glavnom ugovaratelju da uvozi bez carine ulazne materijale, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama kupaca koje su navedene u stavku 8.2 točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Brojne kategorije opskrbe smatraju se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. opskrba robom jednog EOU-a ili trgovačkog društva smještenog u SEZ-u.
v.
ARO: nositelj prethodnog odobrenja koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci predmeta koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na koristi od procijenjenog izvoza kako je navedeno u stavku 8.3. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizam ARO-a vraća poreze i carine dobavljaču umjesto da ih vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata poreza/carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale;
vi.
preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovaj potprogram također obuhvća domaću opskrbu nositelju prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će poništiti prethodno odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam predmeta koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač će imati pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što se navodi u stavku 8.3. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).
(26)
Tijekom RRIP-a je jedan od dva izvoznika koja surađuju dobio koncesije na temelju programa AAS. Potprogram koji je ovo trgovačko društvo koristilo bio je i. fizički izvoz. Stoga nije potrebno ustanoviti mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.
(27)
Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Izvozna obveza mora se ispuniti u propisanom roku nakon izdavanja prethodnog odobrenja. Rok je od skupne revizije produžen na 36 mjeseci (24 mjeseca uz dva produljenja od po 6 mjeseci.).
(28)
U svrhu provjere koju obavljaju indijske vlasti, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi registar stvarne potrošnje (istinitu i pravilnu evidenciju) robe uvezene bez carine/robe nabavljene lokalno za svako prethodno odobrenje u propisanom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.). Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svim pogledima.
(29)
Što se tiče korištenja programa AAS za fizički izvoz tijekom RRIP-a, Vlada Indije određuje obujam i vrijednost uvoznog odobrenja i izvozne obveze te su oni dokumentirani u prethodnom odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, službenici Vlade trebaju upisati odgovarajuće transakcije na prethodno odobrenje. Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi (SION-i) određuje obujam dozvoljenog uvoza prema ovom programu. SION-i postoje za većinu proizvoda, uključujući dotični proizvod, i izdaje ih Vlada Indije. Od kombinirane revizije SION-i su revidirani prema dolje, te su tijekom RRIP-a za glavne ulazne sirovine te ovisno o proizvodu i ruti, bili od 2,3 % do 16,1 % niži nego tijekom kombinirane revizije.
(30)
Unatoč ovom snižavanju SION-a, za jednu od dotičnih vrsta proizvoda utvrđeno je da je stvarna potrošnja još uvijek bila niža od SION-a. Nadalje, utvrđeno je da, iako je obvezno, trgovačko društvo nije vodilo registar potrošnje iz uvodne izjave 28. (Dodatak 23.), koji može provjeriti vanjski računovođa. Usprkos kršenju ovog uvjeta, trgovačko je društvo imalo koristi na temelju programa AAS koje su, također, s obzirom na utvrđene precijenjene SION-e, bile više od zakonskih odredaba.
(d) Komentari u pogledu objave
(31)
Vlada Indije i jedan proizvođač izvoznik iznijeli su svoje komentare o AAS-u.
(32)
Vlada Indije je tvrdila da program AAS djeluje kao dopušteni sustav povrata ili povrata kao zamjene sa sustavom provjere koji je u skladu s odredbama priloga I., II. i III. Osnovnoj uredbi na snazi za praćenje veze između ulaznih materijala uvezenih bez carine i nastalih izvoznih proizvoda. Vlada Indije je dalje tvrdila da se, u skladu s Osnovnom uredbom, samo protiv otpusta ili povrata uvoznih naknada viših od onih stvarno naplaćenih na uvezene ulazne materijale koji su potrošeni u proizvodnji izvoznih proizvoda, mogu uvesti kompenzacijske mjere. U pogledu sustava provjere inzistirali su da postoji odgovarajući sustav provjere. U tom kontekstu uputili su na brojne elemente provjere koji su bili dostupni Vladi Indije za takvu provjeru, uključujući SION-e, količinske podatke iz uvoznih i izvoznih isprava i provjeru otkupa nakon provedbe uvoza i izvoza. Vlada Indije je, također, podsjetila kako je programom propisano da, u slučaju bilo kakvog nekorištenog materijala, carinu treba platiti u cijelosti zajedno s kamatama.
(33)
Proizvođač izvoznik koji je koristio AAS za svoju prodaju u Uniji nije imao komentara na nalaze u pogledu opisa i praktične primjene, kako je sažeto na temelju odjeljaka od (a) do (c), ali je osporavao mnoge brojke pri izračunu iznosa subvencije. Iako je izračun provjeren i nisu napravljene nikakve ispravke, ova pitanja razjašnjena su dotičnom društvu.
(e) Zaključak
(34)
Izuzeće od uvoznih carina je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. financijski doprinos Vlade Indije koja je dodijelila korist ispitivanom izvozniku.
(35)
Osim toga, AAS za fizički izvoz je jasno de iure zavisan od ostvarenog izvoza te se stoga smatra specifičnim i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Bez izvozne obveze, trgovačko društvo ne može dobiti koristi na temelju ovog programa.
(36)
Ova revizija nakon isteka mjere je, stoga, potvrdila da se glavni potprogram koji se koristi u ovom slučaju ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I. (točka (i)), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Iako postoji sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. članak 4. Osnovne uredbe i, u slučaju programâ povrata kao zamjene, Prilog III. poglavlje II. članak 2. Osnovne uredbe), Vlada Indije nije ga učinkovito primjenjivala. Sami SION-u ne mogu se smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje, jer je utvrđeno da su preveliki te je utvrđeno da Vlada Indije nije tražila povrat pretjerano primljenih koristi. Doista, Vlada Indije nije provela učinkovitu kontrolu na temelju ispravno vođenog registra stvarne potrošnje. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se koriste, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. Osnovne uredbe). Konačno, potvrđeno je da, iako je propisana zakonom, uključenost ovlaštenih računovođa u postupak provjere u praksi nije zajamčena.
(37)
Program AAS za fizički izvoz je stoga podložan uvođenju kompenzacijskih mjera.
(f) Izračun iznosa subvencije
(38)
U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava povrata kao zamjene, korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom pogledu i s obzirom na tvrdnju Vlade Indije u uvodnoj izjavi 32., napominje se da Osnovna uredba ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom (i) Osnovne uredbe, samo se pretjerani otpust carina može kompenzirati, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako je ustanovljeno nepostojanje odgovarajućeg postupka praćenja, gornje izuzeće za programe povrata nije primjenjivo, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (neostvareni prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. Osnovne uredbe, nije na nadležnom tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe, ono samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje primjerenosti navodnog sustava provjere.
(39)
Iznos subvencije za izvoznika koji je koristio AAS izračunan je na temelju otpisa uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju potprograma koji se koristio za dotični proizvod tijekom RRIP-a (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe, pristojbe koje obvezno nastaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljivao se prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(40)
Stopa subvencije ustanovljena u skladu sa ovim programom za jedinog proizvođača koji je surađivao tijekom RRIP-a iznosi 12,3 %.
3.3. Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS)
(a) Pravna osnova
(41)
Detaljni opis DEPBS-a nalazi se u stavku 4.3. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavlju 4. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(42)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(43)
Izvoznik koji ispunjava uvjete može se prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve su stope DEPBS-a ustanovila indijska nadležna tijela za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju SION-a (vidjeti uvodnu izjavu 29.) i carina na predviđeni sadržaj uvoznih materijala, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile stvarno plaćene ili ne. Stope DEPBS-a za dotični proizvod tijekom RRIP-a iz trenutačnog ispitnog postupka iznosile su 8 % za amoksicilin trihidrat te 7 % za ampicilin trihidrat i cefaleksin, te su stoga u svim slučajevima bile više nego tijekom kombinirane revizije.
(44)
Kako bi ispunilo uvjete za koristi prema ovom programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U trenutku izvozne transakcije, izvoznik mora vlastima u Indiji dati izjavu u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpreme, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, inter alia, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U tom trenutku, izvoznik zna koliku će korist primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Odgovarajuća stopa DEPBS-a za izračun koristi je ona koja se primjenjivala u vrijeme kada je izdana izvozna deklaracija. Stoga, ne postoji nikakva mogućnost retroaktivne izmjene razine koristi.
(45)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim normama, krediti DEPBS-a mogu knjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod na komercijalnim računima, nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi krediti mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih proizvoda koji se mogu uvoziti bez ograničenja, osim osnovnih sredstava. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na prodaju) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja.
(46)
Zahtjevi za kredite DEPB-a popunjavaju se elektronski i mogu obuhvatiti neograničeni broj izvoznih transakcija. De facto, ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju za kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne transakcije koje premašuju rok za dostavljanje iz poglavlja 4.47 HOP-a I. 2004.-2009. i 2009.-2014. Nadalje, kako je jasno predviđeno stavkom 9.3. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014., zahtjevi zaprimljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % odobrenog iznosa).
(47)
Ustanovljeno je da je jedan indijski proizvođač izvoznik koji surađuje koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Komentari u pogledu objave
(48)
Vlada Indije je izjavila da se „korist za primatelja” može mjeriti i da se mogućnost kompenzacije subvencije može odrediti samo kada se dozvole DEPBS-a prodaju na tržištu, s obzirom da se njima dodjeljuje korist samo ako i kad se prodaju na tržištu. Drugim riječima, krediti DEPBS-a ne bi se mogli kompenzirati kad bi se koristili za plaćanje carine na uvezenu robu koja se koristi kao ulazni materijal za proizvodnju izvozne robe.
(e) Zaključci o DEPBS-u
(49)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit na kraju iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koje bi u suprotnom dospjele na naplatu. Osim toga, kreditom DEPBS-a dodjeljuje se korist izvozniku, jer poboljšava njegovu likvidnost, ne samo ako se dozvola proda na tržištu, kako je tvrdila Vlada Indije, nego i ako se koristi za plaćanje carina na uvezenu robu.
(50)
Nadalje, DEPBS de iure zavisi od ostvarenog izvoza te se stoga smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članku 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.
(51)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za koristi od DEPBS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na koristi od DEPBS-a.
(f) Izračun iznosa subvencije
(52)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunavao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljen izvozni posao na temelju ovog programa. U tom trenutku, Vlada Indije mora odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe.
(53)
S obzirom na gore navedeno, smatra se primjerenim procijeniti korist prema DEPBS-u kao zbroj kredita zarađenih na svim izvoznim transakcijama obavljenima prema ovom programu tijekom RRIP-a.
(54)
U slučajevima kada su bili podneseni opravdani zahtjevi, pristojbe koje su nužno nastale za ishođenje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime iznos subvencije postaje brojnik.
(55)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovi iznosi subvencije dodjeljivani su prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(56)
Na temelju gore navedenog, stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje i koristi je tijekom RRIP-a iznosi 6,9 %.
3.4. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS)
(a) Pravna osnova
(57)
Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavlju 5. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(58)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(59)
Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu, trgovačko društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Program predviđa sniženu stopu uvozne carine od 5 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Prema politici FT-a 2009.-2014., osnovna sredstva mogu se uvoziti s 0 % stope carine u okviru EPCGS-a, ali u takvom slučaju razdoblje za ispunjenje izvozne obveze je kraće.
(60)
Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata bez carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati korist u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelja dozvole EPCGS.
(61)
Ustanovljeno je da su oba indijska proizvođača izvoznika koja surađuju koristila ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Komentari u pogledu objave
(62)
Nakon objave nalaza Vlada Indije je osporavala mogućnost kompenzacije EPCGS-a. Posebno je tvrdila da se subvencije EPCGS-a u vezi s kupnjom osnovnih sredstava ne trebaju više smatrati zavisnima od ostvarenog izvoza, ako je izvozna obveza već ispunjena prije RRIP-a. Jedan proizvođač izvoznik, za kojeg je utvrđeno da je primio subvencije EPCGS-a, tvrdio je da se te subvencije ne bi trebale uzimati u obzir, jer nisu korištene za kupnju osnovnih sredstava korištenih za proizvodnju dotičnog proizvoda.
(e) Zaključak o EPCGS-u
(63)
EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indiji prihod od carina koji bi inače dospjele. Osim toga, smanjenje carine prenosi korist na izvoznika, jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju likvidnost trgovačkog društva.
(64)
Tvrdnju da se subvencije EPCGS-a u vezi s kupnjom osnovnih sredstava ne trebaju više smatrati zavisnima od ostvarenog izvoza, ako je izvozna obveza već ispunjena prije RRIP-a, treba odbaciti. Doista, nije sporno da EPCGS de iure zavisi od ostvarenog izvoza, jer se takve dozvole EPCGS-a ne mogu dobiti bez izvozne obveze. Stoga se smatra specifičnom i podložnom uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Trenutak stvarnog izvršenja izvozne obveze nije važan u tom pogledu. U pogledu pitanja koriste li se osnovna sredstva za proizvodnju dotičnog proizvoda, u skladu s člankom 5.2 politike FT-a 2009.-2014., EPCG omogućava uvoz osnovnih sredstava za fazu prije proizvodnje, samu proizvodnju te fazu nakon proizvodnje (uključujući njihov CKD (complete knock-down)/SKD (semi knock-down) kao i sustave računalne programske opreme). Stoga je jasno da i roba koja se ne koristi za proizvodnju dotičnog proizvoda može imati koristi od EPCGS-a. Osim toga, utvrđeno je da je izvozna obveza na temelju EPCGS-a ispunjena izvozom dotičnog proizvoda. Tvrdnja je stoga odbačena.
(65)
EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje primjene tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(f) Izračun iznosa subvencije
(66)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih osnovnih sredstava u dotičnoj industriji. Kamate su dodane na ovaj iznos kako bi se odrazila puna vrijednost koristi tijekom vremena. Komercijalna kamatna stopa za zajmove u lokalnoj valuti tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka u Indiji smatrala se primjerenom za ovu svrhu.
(67)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza.
(68)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za proizvođače izvoznike koji surađuju tijekom RRIP-a iznosi od 0,1 % do 0,5 %.
3.5. Program ciljnog tržišta (FMS)
(a) Pravna osnova
(69)
Detaljni opis FMS-a nalazi se u stavcima od 3.9.1. do 3.9.2.2 politike FT-a 2004.-2009. i stavcima od 3.14.1 do 3.14.3 politike FT-a 2009.-2012. te stavcima od 3.20 do 3.20.3 HOP-a I. 2004.-2009. i stavcima od 3.8 do 3.8.2 HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(70)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(71)
Na temelju ovog programa izvoz svih proizvoda u zemlje navedene u Dodatku 37.(C) HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014. ima pravo na kredit za pristojbe u iznosu od 2,5 % FOB vrijednosti proizvodâ koji se izvoze na temelju ovog programa. Određene vrste izvoznih aktivnosti isključene su iz ovog programa, npr. izvoz uvezene ili pretovarene robe, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/izvozno usmjerenih jedinica. Iz ovog programa isključene su i određene vrste proizvoda, npr. dijamanti, plemenite kovine, rude, žitarice, šećer i naftni derivati.
(72)
Krediti za pristojbe na temelju FMS-a slobodno se mogu prenositi i vrijede 24 mjeseca od datuma izdavanja odgovarajuće potvrde o pravu na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih ulaznih materijala ili roba, uključujući osnovna sredstva.
(73)
Potvrda o pravu na kredit izdaje se u luci iz kojeg je izvoz obavljen i nakon obavljenog izvoza ili otpreme robe. Sve dok podnositelj zahtjeva dostavlja vlastima preslike svih odgovarajućih izvoznih dokumenata (npr. izvozni nalog, račune, otpremnice, bankovne potvrde o realizaciji), Vlada Indije ne odlučuje o odobravanju kredita za pristojbe.
(d) Komentari u pogledu objave
(74)
Nakon objave nalaza Vlada Indije je izjavila da, dok se potvrda o pravu na kredit ne proda na tržištu, ne prenosi nikakvu korist na primatelja te se, stoga, kredit ne može kompenzirati. Tvrdilo se da se krediti za pristojbe na temelju FMS-a ne bi mogli kompenzirati kad bi se koristili za plaćanje carine na uvezenu robu koja se koristi kao ulazni materijal za proizvodnju izvozne robe. Proizvođač izvoznik koji surađuje i koji je stekao koristi na temelju FMS-a tvrdio je da program geografski povezan s drugim zemljama i da ga, stoga, Unija ne može kompenzirati.
(e) Zaključci o FMS-u
(75)
FMS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit za pristojbu po FMS-u je financijski doprinos Vlade Indije, jer će se kredit na kraju iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koje bi u suprotnom dospjele. Osim toga, bez obzira koristi li se potvrda o pravu na kredit za prebijanje uvoznih carina ili se prodaje na tržištu, kredit za pristojbe po FMS-u dodjeljuje korist izvozniku, jer poboljšava njegovu likvidnost.
(76)
Nadalje, FMS de iure zavisi od ostvarenog izvoza te se stoga smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Činjenica da zemlje Unije nisu obuhvaćene FMS-om ne proturječi niti praktičnoj primjeni programa niti načinu korištenja koristi od FMS-a, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 72. do 74. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
(77)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 2. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za koristi FMS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze nikakvu robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijal, još uvijek imaju pravo na koristi od FMS-a. Osim toga, izvoznik može koristiti kredit za pristojbe po FMS-u kako bi uvozio osnovna sredstva, iako osnovna sredstva nisu uključena u područje primjene dozvoljenih sustava povrata carina, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(f) Izračun iznosa subvencije
(78)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je u pogledu koristi prenesene na primatelja, koja je ustanovljena tijekom RRIP-a i koju je proizvođač izvoznik koji surađuje knjižio na obračunskoj osnovi kao prihod u fazi izvoznog posla. U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(79)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje i koristi program tijekom RRIP-a iznosi 0,1 %.
3.6. Program odobrenja bescarinskog uvoza (DFIA)
(80)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru programa DFIA. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.7. Izvozno orijentirane jedinice (EOU)/Zone proizvodnje za izvoz (EPZ)/Posebne gospodarske zone (SEZ)
(81)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru programâ EOU/EPZ/SEZ. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ove programe u ovom ispitnom postupku.
3.8. Program kreditiranja izvoza (ECS)
(a) Pravna osnova
(82)
Pojedinosti o programu navedene su Glavnom cirkularu o kreditu za izvoz u rupijima/stranoj valuti i uslugama prema izvoznicima DBOD-a br. DIR(Exp.).BC 07/04.02.02/2009-10 Centralne banke Indije (RBI) koji je upućen svim komercijalnim bankama u Indiji.
(b) Prihvatljivost
(83)
Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(84)
Prema ovom programu, RBI postavlja obveznu gornju granicu za kamatne stope koje se primjenjuju na kredite za izvoz u indijskim rupijima ili u stranoj valuti, koje komercijalne banke mogu naplaćivati izvozniku. ECS se sastoji od dva potprograma, Programa za kreditiranje izvoza prije otpreme (kredit za pakiranje), koji obuhvaća kredite predviđene za izvoznika za financiranje nabave, prerade, proizvodnje, pakiranja i/ili prijevoza robe prije izvoza, i Programa za kreditiranje izvoza poslije otpreme, koji predviđa zajmove obrtnog kapitala u svrhu financiranja izvoznih potraživanja. RBI nalaže bankama i da osiguraju određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza.
(85)
Zbog ovog Glavnog cirkulara RBI-a, izvoznici mogu ishoditi kredite za izvoz po povlaštenim kamatnim stopama u usporedbi s kamatnim stopama za redovne komercijalne kredite (gotovinske kredite), koje su određene isključivo prema tržišnim uvjetima. Razlika u stopama može se smanjiti za trgovačka društva s dobrim kreditnim rejtinzima. De facto, trgovačka društva s visokim rejtingom mogla bi dobiti kredite za izvoz i gotovinske kredite pod istim uvjetima.
(d) Zaključak o ECS-u
(86)
Povlaštene kamatne stope kredita ECS-a utvrđene u Glavnom cirkularu RBI-a koji je naveden u uvodnoj izjavi 85. mogu smanjiti troškove kamata izvoznika u usporedbi s troškovima kredita koji su određeni isključivo prema tržišnim uvjetima i u tom slučaju prenose takvom izvozniku korist u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Financiranje izvoza nije samo po sebi sigurnije od domaćeg financiranja. De facto, obično se smatra rizičnijim, a razina sigurnosti potrebna za određeni kredit, bez obzira na objekt financiranja, isključivo je komercijalna odluka dotične komercijalne banke. Razlika u stopama različitih banaka posljedica je metodologije RBI-a da odredi maksimalne stope pozajmica pojedinačno za svaku komercijalnu banku. Osim toga, komercijalne banke ne bi bile obvezne korisnicima financiranja izvoza omogućiti nikakve povoljnije kamatne stope za kredite za izvoz u stranoj valuti.
(87)
Usprkos činjenici da povlaštene kredite prema ECS-u dodjeljuju komercijalne banke, ova je korist financijski doprinos Vlade u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe. U ovom kontekstu treba napomenuti da niti članak 3. stavak 1. točka (a) podtočka iv. Osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne zahtijevaju terećenje javnih financija, tj. naknadu komercijalnim bankama od strane Vlade Indije, radi uspostavljanja subvencije, već samo nalog Vlade za provođenje funkcija opisanih u podtočkama i., ii. ili iii. članka 3. stavka 1. točke (a) Osnovne uredbe. RBI je javno tijelo, koje stoga potpada pod definiciju „vlade” kako se navodi u članku 2. točki (b) Osnovne uredbe. U 100 %-tnom je državnom vlasništvu, ostvaruje ciljeve javnog poretka, npr. monetarnu politiku, a njegovu upravu imenuje Vlada Indije. RBI usmjerava privatna tijela, u smislu druge alineje članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe, budući da su komercijalne banke vezane za uvjete koje on nameće, između ostalog za najvišu gornju granicu kamatnih stopa za kredite za izvoz odobrene u Glavnom cirkularu RBI-a i za odredbe RBI-a da komercijalne banke moraju osigurati određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza. Ovo usmjeravanje obvezuje komercijalne banke da provode funkcije navedene u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki i. Osnovne uredbe, u ovom slučaju zajmove u obliku povlaštenog financiranja izvoza. Takav izravan prijenos sredstava u obliku zajmova pod određenim uvjetima obično bi se povjerio vladi, a ta se praksa u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe ne razlikuje bitno od praksi koje vlada obično slijedi. Ova se subvencija smatra specifičnom i podložnom uvođenju kompenzacijskih mjera budući da su povlaštene kamatne stope dostupne samo u odnosu na financiranje izvoznih poslova pa stoga zavise od ostvarenog izvoza prema članku 4. stavku 4. točki (a) Osnovne uredbe.
(e) Izračun iznosa subvencije
(88)
Iznos subvencije izračunavao se na temelju razlike između kamata stvarno plaćenih za kredite za izvoz korištene tijekom RRIP-a i kamata koje bi jedini proizvođač izvoznik koji surađuje i koji koristi program trebao platiti za redovne komercijalne kredite. Ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(89)
Stopa subvencije ustanovljena u odnosu na ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje i koristi program tijekom RRIP-a bila je zanemariva.
3.9. Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza (ITES)
(90)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru programa ITES. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.10. Program industrijskih poticaja države Punjab
(91)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru Programa industrijskih poticaja države Punjab. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.11. Program industrijskih poticaja države Gujarat
(92)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru Programa industrijskih poticaja države Gujarat. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.12. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(93)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za ispitane proizvođače izvoznike iznosi između 7,5 % i 12,4 %. Ovaj iznos subvencioniranja prelazi prag de minimis spomenut u članku 14. stavku 5. Osnovne uredbe.
(94)
Stoga se smatra, na temelju članka 18. Osnovne uredbe, da je subvencioniranje nastavljeno tijekom RRIP-a.
3.13. Zaključci o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja
(95)
U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitalo se je li vjerojatno da će prestanak važenja mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja.
(96)
S tim u vezi podsjeća se na činjenicu da su surađivala samo dva poznata proizvođača izvoznika dotičnog proizvoda. Udio tih izvoznika u ukupnoj prodaji dotičnog proizvoda od strane indijskih proizvođača izvoznika u Uniji ne može se uspostaviti iz raspoloživih statističkih podataka Indije i Unije. Međutim, iz tih statističkih podataka moglo bi se zaključiti da postoje drugi proizvođači koji bi mogli prodavati dotični proizvod Uniji.
(97)
Utvrđeno je da su se tijekom RRIP-a proizvođači izvoznici koji surađuju nastavili koristiti subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, a koje dodjeljuje Vlada Indije. Gore analizirani programi subvencija daju obnovljive koristi i ne postoje pokazatelji da bi u doglednoj budućnosti ti programi mogli biti postupno ukinuti ili promijenjeni ili da bi proizvođači izvoznici koji surađuju mogli prestati dobivati koristi prema tim programima.
(98)
Ne postoje raspoloživi podaci koji bi ukazivali da ostali proizvođači izvoznici ne bi nastavili koristiti gore analizirane programe subvencija. Stoga je zaključeno da je subvencioniranje na razini čitave zemlje nastavljeno.
(99)
S obzirom na gore opisane nalaze, zaključeno je da je subvencioniranje nastavljeno tijekom RRIP-a i da bi se vjerojatno moglo nastaviti u budućnosti.
4. PROIZVODNJA UNIJE
(100)
Tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, istovjetni proizvod proizveli su u Uniji sljedeći proizvođači iz Unije: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA i Antibioticos S.A. Podnositelji zahtjeva zatražili su reviziju nakon isteka antisubvencijskih mjera na snazi. Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u zahtjevu i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja revizije ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Na temelju toga, procijenjena ukupna proizvodnja Unije tijekom RRIP-a iznosila je 7 093 tone.
(101)
Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”. S obzirom da je istovjetni proizvod proizveden od strane tri proizvođača Unije koja su dostavila odgovor na upitnik tijekom RRIP-a predstavljao do 95 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda Unije, podaci tih proizvođača smatraju se reprezentativnim za cijelu industriju Unije.
5. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
5.1. Uvodna napomena
(102)
Za analizu obujma uvoza i kretanja cijena, korišteni su Eurostatovi statistički podaci o uvozu za oznake TARIC 2941101010, 2941102010 i 2941900030 za godine 2007. i 2008. te oznake TARIC 2941100010 i 2941900030 za godinu 2009. i dalje, koji su se primjenjivali tijekom razmatranog razdoblja.
(103)
Uzimajući u obzir broj proizvođača iz Unije i činjenicu da je jedan proizvođač iz Unije proizvodio istovjetan proizvod na temelju sporazuma o nezastarijevanju (tolling agreement) s drugim proizvođačem, podaci koji se odnose na industriju Unije su, prema potrebi, prikazani samo u obliku indeksa ili raspona kako bi se zaštitila povjerljivost podataka.
5.2. Potrošnja na tržištu Unije
(104)
Industrija Unije prodaje istovjetni proizvod nepovezanim kupcima i prodaje/prenosi povezanim trgovačkim društvima radi daljnje prerade.
(105)
Za prodaju nepovezanim subjektima smatralo se da čini „slobodno tržište”. Prodaja/prijenosi povezanim subjektima smatrali su se „ograničenim korištenjem”.
(106)
Prilikom izračuna vidljive potrošnje dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda u Uniji, Komisija je dodala:
-
obujam ukupnog uvoza proizvoda nad kojim se provodi ispitni postupak u Uniju prema izvješću Eurostata,
-
obujam prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji koji je proizvela industrija Unije,
-
obujam ograničenog korištenja istovjetnog proizvoda od strane industrije Unije, i
-
procijenjenu prodaju istovjetnog proizvoda u Uniji od strane ostalih poznatih proizvođača iz Unije.
(107)
Treba napomenuti da je, s ciljem izbjegavanja dvostrukog računanja obujma prodaje, prodaja ostvarena na temelju sporazuma o nezastarijevanju između dva proizvođača iz Unije isključena iz gornjeg izračuna.
(108)
Na temelju gore navedenog, potrošnja dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda u Uniji postupno se povećala za 28 % tijekom razmatranog razdoblja:
Potrošnja (u tonama)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Dotični proizvod i istovjetan proizvod
6 601
7 021
7 783
8 423
Indeks
100
106
118
128
5.3. Uvozi iz Indije
5.3.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije
Uvoz (u tonama)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz dotičnog proizvoda za slobodan promet
32,6
16,1
1,9
1,4
Indeks
100
49
6
4
Uvoz dotičnog proizvoda u okviru režima unutarnje proizvodnje
45,5
3,7
15,5
14,5
Indeks
100
8
34
32
(109)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Indije za slobodan promet smanjio se za 96 % tijekom razmatranog razdoblja. Značajan pad od 51 postotnog boda uočen je 2008., a zatim je slijedilo daljnje smanjenje za 43 postotna boda 2009. i dva postotna boda tijekom RRIP-a.
(110)
Nešto drukčije kretanje moglo se uočiti za uvoz u okviru režima unutarnje proizvodnje koji je oslobođen kompenzacijskih i carinskih pristojbi. Nakon početnog pada uvoza za 92 % između 2007. i 2008., uvoz se povećao 2009. i ostao relativno stabilan tijekom RRIP-a.
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz dotičnog proizvoda za slobodan promet
25 863
28 934
34 758
19 200
Indeks
100
112
134
74
Uvoz dotičnog proizvoda u okviru režima unutarnje proizvodnje
35 616
37 443
30 894
30 044
Indeks
100
105
87
84
(111)
Prosječna uvozna cijena dotičnog proizvoda iz Indije za slobodan promet povećala se za 34 % između 2007. i 2008., a zatim je zabilježen snažan pad tijekom RRIP-a da bi dosegla 26 % nižu razinu u odnosu na 2007. Osim toga, cijene uvoza u okviru režima unutarnje proizvodnje slijedile su silazno kretanje i smanjile se za 16 % tijekom razmatranog razdoblja. Različita kretanja cijena između dva uvozna režima mogu se objasniti drukčijom vrstom dotičnog proizvoda koji se uglavnom uvozio, tj. cefaleksinom, koji je skuplji u odnosu na ostale vrste.
Tržišni udio uvoza iz Indije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz dotičnog proizvoda za slobodan promet
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indeks
100
46
5
3
Uvoz dotičnog proizvoda u okviru režima unutarnje proizvodnje
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indeks
100
8
29
25
(112)
Tržišni udio uvoza iz Indije za slobodan promet ili u okviru režima unutarnje proizvodnje bio je vrlo nizak tijekom razmatranog razdoblja i smanjio se u oba slučaja.
(113)
Jedan proizvođač iz Unije naveo je da je indijski uvoz, koji se temelji na podacima Eurostata, pogrešno procijenjen, jer indijski statistički podaci o izvozu pokazuju veći obujam izvoza od onog koji navodi Eurostat. U tom pogledu, treba napomenuti da je standardna praksa Komisije koristiti Eurostat kao temelj za statističke podatke o uvozu. Dalje se napominje da indijski statistički podaci o izvozu ne navode krajnje odredište izvoza i hoće li zaista ući u Uniju. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
5.3.2. Sniženje cijena
(114)
S obzirom na iznimno nisku količinu uvoza iz Indije koji je došao na tržište Unije za slobodan promet, nije bilo moguće donijeti valjani zaključak u pogledu sniženja cijena. U pogledu uvoza u okviru režima unutarnje proizvodnje, utvrđeno je negativno sniženje cijena. Međutim, taj uvoz iznosio je manje od 10 tona i odnosio se samo na jednu vrstu proizvoda (cefaleksin), koja je i najskuplja i manje zastupljena vrsta proizvoda na tržištu. Stoga je zaključeno da podaci o transakciji koji se odnose na uvoz u okviru režima unutarnje proizvodne nisu bili reprezentativni za potrebe valjanog izračuna sniženja cijena i nisu prikladni za daljnju analizu.
(115)
Jedan proizvođač iz Unije ukazao je na to da odvojena analiza dviju kategorija uvoza, tj. za slobodni promet i u okviru režima unutarnje proizvodnje, nije bila u skladu s pristupom prethodnog postupka revizije, a bila je i protivna stalnoj praksi Komisije.
(116)
U tom pogledu, treba napomenuti da, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 115., količine uvezene ili u okviru režima unutarnje proizvodnje ili za slobodan promet nisu bile dostatne za donošenje valjanih zaključaka. Uzimajući u obzir nisku razinu ukupnog obujma, ovaj zaključak jednako se primjenjuje na taj obujam.
5.4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
Uvoz iz trećih zemalja
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam (u tonama)
Singapur
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indeks
100
93
130
156
Kina
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indeks
100
128
241
253
Oman
373,4
438,5
301,7
287,9
Indeks
100
117
81
77
Ostale treće zemlje
67,8
327,5
74,2
73,2
Indeks
100
483
109
108
Ukupno
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indeks
100
114
144
162
(117)
Uvoz proizvoda nad kojim se provodi revizija iz drugih zemalja osim Indije povećao se za 62 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu je tržišni udio naglo porastao za više od 10 postotnih bodova s 37,6 % na 47,7 % što se poklopilo s povećanom potrošnjom na tržištu Unije. Među zemljama izvoznicama, Singapur, Kina i Oman najveći su dobavljači na tržištu Unije.
Prosječna uvozna cijena po toni (EUR)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Singapur
44 218
36 590
27 007
22 485
Indeks
100
83
61
51
Kina
29 515
26 622
21 224
20 683
Indeks
100
90
72
70
Oman
29 875
27 665
23 440
22 597
Indeks
100
93
78
76
Ostale treće zemlje
38 324
35 987
45 628
46 938
Indeks
100
94
119
122
Ukupno
39 020
32 953
25 193
22 385
Indeks
100
84
65
57
(118)
Prosječne uvozne cijene iz trećih zemalja značajno su se smanjile za 43 % tijekom razmatranog razdoblja. Iako su cijene glavnih zemalja izvoznica (Singapura, Kine i Omana) snizile cijene Unije za oko 20 % tijekom RRIP-a za svaki proizvod posebno, a obujam uvoza se može smatrati značajnim, čini se da uvoz po takvim niskim cijenama nije utjecao na profitabilnost industrije Unije.
(119)
Jedan proizvođač iz Unije tvrdio je da analiza prosječnih kretanja uvozne cijene u obzir treba uzeti različite vrste proizvoda. U tom pogledu treba napomenuti da se, u skladu sa standardnom praksom, analiza, inter alia, kretanja cijena treba napraviti na temelju dotičnog proizvoda, bez obzira na udio svake vrste proizvoda. Dalje se napominje da, u ovom slučaju, nije donesen nikakav zaključak iz kretanja uvoznih cijena iz trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se gornja tvrdnja morala odbaciti.
(120)
Svi su proizvođači iz Unije tvrdili da se uvoz iz, inter alia, Kine i Omana odnosi uglavnom na amoksicilin trihidrat za veterinarske potrebe i da je to trebalo uzeti u obzir prilikom analize gornjih cijena. U tom pogledu, napominje se da proizvod nad kojim se provodi revizija obuhvaća antibiotike za ljude i životinje. Nadalje, podaci dostavljeni u vezi s ovim navodom nisu bili argumentirani. Stoga se gornja tvrdnja morala odbaciti.
(121)
Jedan proizvođač iz Unije doveo je u pitanje temelj na kojem su rađene usporedbe cijena za amoksicilin trihidrat i ampicilin trihidrat tijekom RRIP-a, s obzirom da podaci Eurostata ne razlikuju ove dvije vrste proizvoda. U tom pogledu, s obzirom da je utvrđeno kako su cijene industrije Unije za ove dvije vrste proizvoda bile slične, smatralo se opravdanim napraviti usporedbu na temelju ukupne cijene.
(122)
Što se tiče uvoza iz Singapura, svi proizvođači iz Unije tvrdili su da je obavljen po transfernoj cijeni između povezanih stranaka. U tim okolnostima, uključivanje tog uvoza narušilo bi prosječne cijene iz ostalih trećih zemalja. Napominje se da se gore navedeni nalaz u pogledu marže sniženja u slučaju isključivanja tog izvoza iz usporedbe cijena ne bi značajno promijenio, a zaključak da uvoz po niskoj cijeni nije utjecao na profitabilnost industrije Unije ostao bi valjan.
5.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(123)
Za sljedeće gospodarske pokazatelje koji se odnose na industriju Unije utvrđeno je da se valjana analiza i procjena trebaju usmjeriti na stanje koje prevladava na slobodnom tržištu: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, tržišni udio i profitabilnost. Kada je bilo moguće i opravdano, ti nalazi su naknadno uspoređeni s podacima za ograničeno tržište, s ciljem dobivanja cijele slike o stanju industrije Unije.
(124)
Što se tiče ostalih gospodarskih pokazatelja, na temelju ispitnog postupka je utvrđeno da se oni mogu objektivno ispitati samo upućivanjem na cijelu aktivnost. Doista, proizvodnja (i za ograničeno i za slobodno tržište), kapacitet, iskorištenost kapaciteta, popisi robe, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće, rast, mogućnost povećanja kapitala ovise o cijeloj aktivnosti, bez obzira je li proizvodnja ograničena ili se prodaje na slobodnom tržištu.
(125)
Nakon komentara primljenih od jednog proizvođača iz Unije o konačnoj objavi nalaza i razmatranja na temelju kojih je predložen prekid postupka, neki su gospodarski pokazatelji u sljedećim uvodnim izjavama ispravljeni. Te promjene nisu bile takve prirode da mogu promijeniti zaključak u pogledu stanja industrije Unije.
5.5.1. Proizvodnja, kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks kapaciteta
100
100
104
107
Indeks proizvodnje
100
95
96
98
Indeks iskorištenosti kapaciteta
100
95
92
91
(126)
Kapacitet proizvodnje industrije Unije bio je stabilan između 2007. i 2008. prije povećanja za 4 % od 2008. do 2009. te za dodatna 3 postotna boda tijekom RRIP-a.
(127)
Međutim, obujam proizvodnje nije slijedio ovo povećanje zbog nepredviđenih tehničkih poteškoća jednog proizvođača iz Unije 2008., kada je opseg proizvodnje pao za 5 % i postupno se oporavljao do RRIP-a.
(128)
Kao rezultat povećanja kapaciteta proizvodnje u kombinaciji s malim padom proizvodnje, stopa iskorištenosti kapaciteta stalno je padala u razmatranom razdoblju i tijekom RRIP-a dosegnula je razinu nižu za 7 % u odnosu na 2007.
5.5.2. Obujam prodaje, prodajna cijena, tržišni udio
5.5.2.1. Prodaja na slobodnom tržištu
Prodaja nepovezanim strankama u Uniji
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks opsega
100
97
93
99
Indeks prosječne prodajne cijene
100
121
104
104
Indeks tržišnog udjela
100
90
79
78
(129)
Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim strankama tijekom RRIP-a bio je nešto ispod razine iz 2007., uz pad od 7 % 2009., a zatim porast za šest postotnih bodova tijekom RRIP-a.
(130)
Tijekom razmatranog razdoblja prosječna prodajna cijena industrije Unije na tržištu Unije povećala se za 4 %. Cijene su najprije značajno povećane za 21 % 2009, prije nego što su pale za 17 postotnih bodova 2009. te ostale stabilne tijekom RRIP-a.
(131)
Jedan proizvođač iz Unije tvrdio je da utjecaj cijena uvoza iz Indije na industriju Unije nije ispravno procijenjen. U tom pogledu, prije svega se napominje da nije utvrđeno nikakvo sniženje cijena kako je navedeno u uvodnoj izjavi 115. Osim toga, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, cijene industrije Unije povećane su za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. U tim okolnostima smatra se da uvoz iz Indije nije imao nikakav negativan utjecaj na stanje industrije Unije.
(132)
Smanjena prodaja nepovezanim strankama na tržištu Unije odrazila se na razvoj tržišnog udjela koji je pao za 22 postotna boda tijekom RRIP-a u odnosu na 2007.
5.5.2.2. Ograničeno tržište
Ograničeno tržište u Uniji
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma
100
115
122
128
Indeks prosječne prodajne cijene na ograničenom tržištu
100
100
111
110
Indeks tržišnog udjela
100
109
104
100
(133)
Dok se obujam prodaje industrije Unije nepovezanim strankama smanjivao unatoč povećanoj potražnji tijekom razmatranog razdoblja, prodaja na ograničenom tržištu se povećala za 28 %.
(134)
Tržišni udio ograničenog tržišta industrije Unije povećao se za 9 postotnih bodova 2008. prije nego što se postupno smanjio na razinu iz 2007.
5.5.2.3. Tržišni udio industrije Unije/rast
Prodaja nepovezanim strankama, prodaja na ograničenom tržištu i ograničeno korištenje
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma
100
107
108
114
Indeks tržišnog udjela
100
100
92
90
(135)
Tržišni udio industrije Unije kao cjeline mjerio se dodavanjem obujma slobodnog i ograničenog tržišta u Uniji. Iako se ovaj obujam povećao tijekom razmatranog razdoblja za 14 %, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 10 postotnih bodova kako se potrošnja na tržištu povećala za 28 % tijekom istog razdoblja. Ovo upućuje na činjenicu da industrija Unije nije imala koristi od rasta potrošnje.
5.5.3. Popisi robe
Zalihe
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma
100
74
63
46
(136)
Razina zaliha pala je za 54 % od 2007. do kraja RRIP-a, što se uglavnom objašnjava povećanjem potražnje na ograničenom tržištu.
5.5.4. Profitabilnost
5.5.4.1. Profitabilnost na slobodnom tržištu
Profitabilnost na slobodnom tržištu
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks
100
447
218
253
(137)
Profitabilnost prodaje industrije Unije nepovezanim strankama na tržištu Unije značajno se poboljšala za 153 postotna boda tijekom RRIP-a. Ovaj razvoj može se objasniti prosječnim povećanjem cijena od 2 % i smanjenjem troškova proizvodnje. U usporedbi s profitnom maržom ostvarenom u razdoblju revizije ispitnog postupka tijekom zadnjeg ispitnog postupka nakon isteka mjere, dobit se povećala za više od 400 postotnih bodova.
(138)
Treba napomenuti da je, uz izuzetak 2007., razina dobiti industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja bila iznad ciljne profitne marže utvrđene u prethodnoj reviziji ispitnog postupka nakon isteka mjere, tj. 10 % (ciljna dobit).
(139)
Dva proizvođača iz Unije su tvrdila da profitabilnost nije bila ispravno ocijenjena, jer je dobit koju su ostvarili povezani početni dobavljači odbijena od njihovih troškova. U tom pogledu, stalna je praksa odbiti dobit koju su ostvarile povezane stranke uključene u proizvodnju sirovina. U tim okolnostima, ovaj se argument morao odbaciti.
5.5.4.2. Profitabilnost prodaje na ograničenom tržištu
Profitabilnost prodaje na ograničenom tržištu
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks
100
55
153
151
(140)
Profitabilnost ograničene prodaje industrije Unije na tržištu unije poboljšala se za 51 % tijekom RRIP-a. Ovaj razvoj uvelike se objašnjava prosječnim povećanjem cijena od 10 %. Međutim, s obzirom da se ovo kretanje cijena temelji na transfernim cijenama, na temelju gore navedenog nije bilo moguće donijeti valjani zaključak.
5.5.5. Ulaganja, povrat ulaganja, novčani tok i sposobnost prikupljanja sredstava
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks ulaganja
100
246
342
129
Indeks povrata ulaganja
100
233
52
62
Indeks novčanog toka
100
236
83
107
(141)
Ulaganja su se povećala tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganja su bila povezana s povećanjima proizvodnog kapaciteta s ciljem isporuke na ograničenom i slobodnom tržištu.
(142)
Ispitni postupak je, također, pokazao da se povrat ulaganja, tj. neto dobit prije oporezivanja proizvoda izražena kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine pripisane proizvodu, smanjila tijekom razmatranog razdoblja.
(143)
Novčani tok se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 7 %, jer se smanjenje profitabilnosti moglo nadoknaditi smanjenjem popisa u drugoj polovici razmatranog razdoblja.
5.5.6. Zaposlenost, produktivnost i plaće
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks zaposlenosti
100
106
111
109
Indeks produktivnosti
100
89
87
89
Indeks plaća
100
104
106
106
(144)
Zaposlenost se povećala za 9 % tijekom razmatranog razdoblja u skladu s ulaganjima u proizvodni kapacitet, dok su prosječne plaće porasle za samo 6 %. Produktivnost se smanjila za ukupno 11 % nakon neočekivanih tehničkih poteškoća s kojima se susreo jedan proizvođač iz Unije.
5.5.7. Visina iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere i oporavak od prošlog subvencioniranja
(145)
Što se tiče obujma subvencioniranog uvoza iz Indije, učinak stvarnog iznosa subvencioniranja ne može se smatrati značajnim.
(146)
Stanje industrije Unije značajno se poboljšalo od zadnje revizije ispitnog postupka i tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se može ocijeniti da se industrija Unije uspjela u potpunosti oporaviti od prošlog subvencioniranja.
5.6. Zaključak o gospodarskom stanju industrije Unije
(147)
Između 2007. i razdoblja revizije ispitnog postupka, obujam subvencioniranog uvoza dotičnog proizvoda bio je zanemariv. Uz izuzetak određenih pokazatelja štete kao što su tržišni udio, obujam proizvodnje i povrat ulaganja, većina pokazatelja štete uključujući profitabilnost (+ 153 %), prodajnu cijenu (+ 4 %), opseg prodaje (+ 14 %), zaposlenost (+ 10 %) i ulaganja (+ 29 %) pozitivno se razvijala tijekom razmatranog razdoblja. Razine dobiti ostvarene na tržištu Unije bile su, uz izuzetak 2007., iznad ciljne profitne marže utvrđene u prethodnoj reviziji ispitnog postupka nakon isteka mjere, tj. 10 %. Pozitivno kretanje prema velikoj većini pokazatelja uglavnom je posljedica pouzdanosti industrije Unije i dugotrajnog odnosa s kupcima koji je razvijala tijekom posljednjih godina, ali i razine cijena koju je uspjela postići na tržištu.
(148)
Jedan proizvođač iz Unije tvrdio je da bi analiza kretanja cijena i dobiti trebala uzeti u obzir nestašicu sirovina 2007. i 2008. Tvrdio je da su te nestašice dovele do iznimnih povećanja cijena i dobiti 2008. i, u ograničenoj mjeri, 2009. U tom pogledu, kao što se može vidjeti iz tablica 5.5.2.1. i 5.5.4.1., iznimna razina cijena i dobiti odnosi se samo na 2008. Čini se da nestašice sirovina više ne utječu na razine dobiti ostvarene u 2009. i tijekom RRIP-a. Zaključak u uvodnoj izjavi 139., da je dobit tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila iznad ciljne dobiti, ostaje valjan.
(149)
U pogledu prodaje na ograničenom tržištu, mogućnost industrije Unije da proda dio svoje proizvodnje na ograničenom tržištu, osigurala je visoke razine iskorištenosti kapaciteta i omogućila industriji Unije da reducira fiksne troškove i ostane konkurentna u pogledu troškova.
(150)
Zaključak je da se s obzirom na pozitivan razvoj pokazatelja koji se odnose na industriju Unije smatra da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
5.7. Učinak subvencioniranog uvoza
(151)
S obzirom na mali obujam dotičnog proizvoda koji je uvezen u Uniju tijekom razmatranog razdoblja, subvencionirani uvoz nije štetno utjecao na učinkovitost industrije Unije. Doista, kako je gore navedeno, smatra se da industrija nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
6. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(152)
Podsjeća se da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja, jer je većina pokazatelja štete pokazala pozitivna kretanja tijekom tog razdoblja. U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je stoga je li vjerojatno da će prestanak važenja mjera na snazi dovesti do ponavljanja štete.
6.1. Neiskorišteni kapacitet u dotičnoj zemlji
(153)
Ispitni postupak je pokazao da je iskorištenost kapaciteta tri indijska proizvođača koja surađuju dosegla vrlo visoke razine tijekom RRIP-a. Na temelju toga čini se da bi neiskorišteni kapaciteti, koji bi se mogli usmjeriti na tržište Unije u nedostatku mjera, bili ograničeni.
(154)
Nakon objave je nekoliko proizvođača iz Unije tvrdilo da su neiskorišteni kapaciteti u Indiji bili veliki i da stopa iskorištenosti kapaciteta indijskih proizvođača izvoznika koji surađuju nije bila reprezentativna za indijski sektor u cjelini. Jedan proizvođač iz Unije je čak tvrdio da bi neiskorišteni kapaciteti sedam vodećih indijskih izvoznika predstavljali opseg puno veći od potrošnje na slobodnom tržištu Unije.
(155)
U tom pogledu treba najprije naglasiti da je stopa iskorištenosti kapaciteta tri proizvođača izvoznika koja surađuju izračunana kao ponderirani prosjek na temelju provjerenih podataka i specifično se odnosila na dotični proizvod. Štoviše, dotična tri proizvođača izvoznika koja surađuju bili su veliki proizvođači te među sedam indijskih izvoznika koje je podnositelj zahtjeva naveo kao „vodeće”. Suprotno tome, podaci koje su predočili proizvođači iz Unije o neiskorištenim kapacitetima tih sedam indijskih proizvođača uglavnom su se temeljili na „poznavanju tržišta” i, iako je to bilo posebno zatraženo, nisu mogli biti potkrijepljeni čvrstim činjeničnim dokazima. Stoga su se ti podaci morali zanemariti te je potvrđeno da se, na temelju provjerenih podataka iz dokumentacije, indijski neiskorišteni kapaciteti čine ograničenima.
6.2. Kretanje izvoza indijskih proizvođača izvoznika
(156)
Na temelju podataka iz indijske službene statistike, ustanovljeno je da su cijene izvozne prodaje na deset glavnih indijskih izvoznih tržišta bile u prosjeku oko 20 % niže od cijena prodaje industrije Unije na tržištu Unije tijekom RRIP-a. Te indijske izvozne cijene bile su u skladu s cijenama drugih glavnih sudionika na tržištu Unije kako je određeno u uvodnoj izjavi 119. Utvrđeno je da uvoz po niskim cijenama tijekom razmatranog razdoblja iz tih ostalih zemalja nije negativno utjecao na učinkovitost industrije Unije. U tim okolnostima, smatra se da, u slučaju zastarijevanja mjera, indijske izvozne cijene vjerojatno ne bi bile štetne za industriju Unije, jer se već suočava s konkurencijom iz ostalih zemalja izvoznica s istim kretanjima cijena, a da pri tome nije pretrpjela nikakvu materijalnu štetu.
(157)
Dva proizvođača iz Unije također su navela da bi, u slučaju zastarijevanja mjera, indijski proizvođači preusmjerili izvoz koji se trenutačno prodaje na ostalim tržištima u Uniju zbog privlačnosti tržišta Unije u pogledu cijena. Prije svega, napominje se da bi, ako indijski proizvođači preusmjere svoj izvoz u Uniju, konkurirali ostalim trećim zemljama koje već izvoze značajne količine u Uniju. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 119., zaključeno je da uvoz iz trećih zemalja, po cijenama sličnima indijskim izvoznim cijenama na ostalim tržištima, nije utjecao na učinkovitost industrije Unije. Na temelju toga, smatra se da, ako se indijske količine izvoza u Uniju povećaju po cijenama sličnima onima na ostalim izvoznim tržištima, industrija Unije ne bi pretrpjela nikakvu materijalnu štetu.
(158)
Dva proizvođača iz Unije također su tvrdila da bi činjenica da su na snazi bile zabrane uvoza u SAD u pogledu određenih proizvodnih pogona za antibiotike u Indiji dovela do preusmjeravanja dodatnih količina na tržište Unije. Međutim, u tom pogledu, zaključci u prethodnoj uvodnoj izjavi o mogućem preusmjeravanju izvoza ostaju valjani.
6.3. Ograničeno tržište
(159)
Dok je ograničeno tržište činilo od 50 do 60 % slobodnog i ograničenog tržišta industrije Unije u razmatranom razdoblju, potrošnja na ograničenom tržištu industrije Unije povećala se za više od 20 % tijekom istog razdoblja. S obzirom na svojstva i veličinu ovog tržišta, smatra se da, u slučaju zastarijevanja mjera, na ograničeno tržište vjerojatno ne bi utjecalo povećanje indijskog izvoza te bi, stoga, i dalje osiguravalo visoke stope iskorištenosti kapaciteta i ekonomije razmjera za industriju Unije.
6.4. Zaključci o vjerojatnosti ponavljanja štete
(160)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da, u slučaju zastarijevanja mjera, subvencionirani uvoz iz Indije vjerojatno neće prouzročiti materijalnu štetu industriji Unije, jer se većina pokazatelja štete pozitivno razvijala tijekom razmatranog razdoblja unatoč značajnom i sve većem uvozu iz ostalih zemalja po cijenama koje su slične indijskom izvozu u ostale zemlje. Stoga je zaključeno da se u slučaju zastarijevanja mjera materijalna šteta vjerojatno ne bi ponovila.
7. INTERES UNIJE
(161)
Jedan proizvođač iz Unije je tvrdio da se treba provesti analiza interesa Unije. U tom pogledu, s obzirom da je zaključeno kako ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete, ispitivanje interesa Unije nema svrhe. U tim okolnostima je ova tvrdnja odbačena.
8. POSEBNO PRAĆENJE
(162)
S obzirom na nalaz o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. i učinku koji može imati na buduće trgovinske tokove, Komisija će pratiti obujam uvoza dotičnog proizvoda. U slučaju značajne promjene tih količina, Komisija će razmotriti koje mjere, u slučaju potrebe, treba poduzeti.
(163)
Praćenje će se ograničiti na razdoblje od 2 godine nakon objave ove Uredbe.
9. PREKID
(164)
S obzirom na rezultate ove revizije ispitnog postupka, smatra se primjernim staviti izvan snage kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih antibiotika širokog spektra podrijetlom iz Indije.
(165)
Zainteresirane stranke obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je predloženo prekidanje ispitnog postupka te su imale mogućnost dati svoj komentar. Primljeni komentari razmatrani su u okviru odgovarajućih gornjih odjeljaka i nisu bili takve prirode da mogu promijeniti gornje zaključke.
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Revizija nakon isteka kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih antibiotika širokog spektra, koji trenutačno potpadaju pod oznake KN ex 2941 10 00 i ex 2941 90 00 podrijetlom iz Indije, pokrenuta prema članku 18. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 597/2009, prekida se, a mjere na snazi na uvoz podrijetlom iz Indije stavljaju se izvan snage.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. kolovoza 2011.