РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
32010R0492
L 140/2
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
03.06.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 492/2010
od 3. lipnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. MJERE NA SNAZI
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 435/2004 (2) nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”) i Indonezije (zajedno „dotične zemlje”).
2. OVAJ ISPITNI POSTUPAK
2.1. ZAHTJEV ZA REVIZIJU
(2)
Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere 11. prosinca 2008. predalo je društvo Productos Aditivos S.A., jedini proizvođač natrijevog ciklamata u Uniji.
(3)
Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete za industriju Unije.
2.2. POKRETANJE ISPITNOG POSTUPKA
(4)
Nakon što je po savjetovanju sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 10. ožujka 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) („obavijest o pokretanju postupka”) pokrenula ispitni postupak u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
2.3. RAZDOBLJE ISPITNOG POSTUPKA
(5)
Ispitni postupak u vezi s vjerojatnosti ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2008. do 31. prosinca 2008. („RRIP” ili „razdoblje revizije ispitnog postupka”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2005. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
3. STRANKE NA KOJE SE ODNOSI ISPITNI POSTUPAK
(6)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjere obavijestila podnositelja zahtjeva proizvođača Unije, poznate uvoznike, dobavljače i korisnike, poznate proizvođače izvoznike u Kini i Indoneziji i tijela dotičnih zemalja.
(7)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka, no nijedna nije Komisiji predala takav zahtjev.
(8)
Komisija je poslala upitnike svim poznatim proizvođačima izvoznicima u Kini i Indoneziji. Dva trgovačka društva iz Kine, oba iz grupacije Rainbow Rich Industrial Ltd iz Hong Konga, i dva trgovačka društva iz Indonezije pokazala su spremnost za suradnju i odgovorila na upitnik vezan uz damping.
(9)
Javila su se dva dodatna kineska proizvođača, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Početni je ispitni postupak pokazao da u odnosu na navedena trgovačka društva nije utvrđen damping na tržištu Unije. Posljedično, društva Fang Da Food Additive (Shenzhen) i Fang Da Food Additive (Yan Quan) ne podliježu sadašnjoj reviziji nakon isteka mjere.
4. PROVJERA PRIMLJENIH PODATAKA
(10)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima za određivanje nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
4.1.
PROIZVOĐAČI IZVOZNICI U KINI:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing,
-
i povezano trgovačko društvo Rainbow Rich Industrial Ltd (Hong Kong).
4.2.
PROIZVOĐAČI IZVOZNICI U INDONEZIJI:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PROIZVOĐAČ INDUSTRIJE UNIJE
-
Productos Aditivos S.A., Španjolska.
4.4.
NEPOVEZANI UVOZNIK/TRGOVAC
-
Beneo Palatinit GmbH, Njemačka.
4.5.
KORISNIK
-
Schweppes International Ltd, Nizozemska.
5. OBJAVA
(11)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačnih antidampinških pristojba na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Kine i Indonezije.
(12)
U skladu s odredbama Osnovne uredbe, zainteresiranim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle uložiti prigovore nakon navedene objave.
(13)
Pisani i usmeni komentari zainteresiranih stranaka razmotreni su i, prema potrebi, konačni su nalazi odgovarajuće promijenjeni.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. DOTIČNI PROIZVOD
(14)
Dotični proizvod obuhvaćen ovom revizijom isti je kao proizvod na koji se odnosio početni ispitni postupak, odnosno natrijev ciklamat („NC”) podrijetlom iz Kine i Indonezije („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2929 90 00.
(15)
Kako je utvrđeno tijekom početnog ispitnog postupka i potvrđeno trenutačnom revizijom, NC je potrošni proizvod koji se koristi kao dodatak hrani, dozvoljen u Europskoj uniji i mnogim ostalim zemljama kao sladilo za niskokaloričnu i dijetetsku hranu i pića. U velikoj se mjeri uzima kao aditiv u prehrambenoj industriji, a koriste ga i proizvođači niskokaloričnih i dijetetskih stolnih sladila. Male se količine također koriste u farmaceutskoj industriji.
2. ISTOVJETNI PROIZVOD
(16)
Kao i tijekom početnog ispitnog postupka, pokazalo se da je dotični proizvod proizveden u Kini i Indoneziji i prodan Uniji u smislu fizičkih i kemijskih svojstava i upotrebe isti kao dotični proizvod koji podnositelj zahtjeva proizvodi i prodaje na tržištu Unije, ili isti kao proizvod proizveden i prodan na domaćem tržištu u Indoneziji, koja je također služila kao analogna zemlja radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti u odnosu na Kinu.
(17)
Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. UVODNE NAPOMENE
(18)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je trenutačno postojanje dampinga i je li vjerojatno da bi istek mjera mogao dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga. Podsjeća se da u okviru ispitnih postupaka prema navedenom članku nije razmatran tretman tržišnog gospodarstva („MET”).
(19)
U skladu s člankom 11. stavkom 9. Osnovne uredbe, ista opća metodologija korištena je u početnom ispitnom postupku, pod uvjetom da se okolnosti nisu promijenile. Radi utvrđivanja vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, u skladu s uobičajenom praksom, odabrani su uzorci poslova na temelju podataka od četiri mjeseca RRIP-a, pri čemu je svaki mjesec bio posljednji mjesec kvartala. Rezultat je također potvrđen kroz analizu niza ostalih poslova. Ni jedan gospodarski subjekt nije se protivio ovom pristupu.
(20)
Podaci Eurostata pokazali su da je tijekom RRIP-a u Uniju uvezeno između 3 000 i 5 000 tona dotičnog proizvoda. Od toga je više od 90 % bilo uvezeno iz Kine, a ostatak iz Indonezije. Gotovo da nije bilo registriranih uvoza iz ostalih zemalja.
2. DAMPING UVOZA TIJEKOM ISPITNOG POSTUPKA
2.1. KINA
2.1.1. Analogna zemlja
(21)
Osim trgovačkih društava kojima je odobren MET tijekom početnog ispitnog postupka, uobičajena vrijednost za Kinu utvrđena je prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(22)
Tijekom prethodnog ispitnog postupka Indonezija je korištena kao zemlja odgovarajućeg tržišnog gospodarstva u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti Kine.
(23)
Tu je mogućnost predložila Komisija putem obavijesti o pokretanju postupka i nijedna se zainteresirana stranka nije tome protivila unutar roka.
(24)
Cijene u Indoneziji smatraju se primjerenim nadomjeskom za cijene u Kini s obzirom na konkurentno domaće tržište u Indoneziji na kojem uvoz iz Kine raste i na kojem posluje najmanje šest proizvođača. Osim toga, čini se da se proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom proizvodi samo u Uniji, Kini i Indoneziji. Tijekom trenutačnog ispitnog postupka nisu predstavljeni dokazi koji bi upućivali na suprotno.
(25)
Stoga je u svrhu ove revizije Indonezija korištena kao analogna zemlja tržišnog gospodarstva.
2.1.2. Kineski proizvođači izvoznici koji surađuju
2.1.2.1. Uvodne napomene
(26)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8., dva su proizvođača, koja pripadaju istoj grupaciji „Rainbow Rich Industries” iz Hong Konga, surađivala tijekom ove revizije. Oni obuhvaćaju više od polovice izvoza ostvarenog u Uniji tijekom RRIP-a. Ne uzimajući u obzir proizvodnju i obujam prodaje trgovačkih društava koja nisu uključena u postupak, proizvođači koji surađuju obuhvatili su više od tri četvrtine ukupne kineske proizvodnje i gotovo polovicu njezinog kapaciteta. Reprezentativnost u smislu izvoza u Uniju bila je viša od 80 %. S obzirom na takvu razinu suradnje, detaljni podaci dobiveni od izvoznikâ koji surađuju korišteni su kao izvor u svrhu ocjene vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štetnog dampinga iz Kine.
(27)
Jedno od društava koje surađuje, Golden Time Enterprises (Shenzhen), tijekom RRIP-a u Uniju je izvezlo znatne količine proizvoda, dok njegovo povezano društvo, Jiantian Enterprises (Nanjing), nije izvozilo u EU od uvođenja mjera. Međutim, podaci sakupljeni na licu mjesta tijekom posjeta radi provjere trgovačkog društva koje nije izvozilo, društva Jiantian Enterprises (Nanjing), omogućili su detaljniji uvid u kinesko domaće tržište na kojem društvo ima znatan tržišni udio i znatan dio postojećeg kapaciteta.
(28)
Tijekom ispitnog postupka jedno je kinesko trgovačko društvo tvrdilo da su glavni domaći proizvođači održavali redovite sastanke radi dogovaranja referentne cijene za kinesko domaće tržište. S obzirom na prevladavajući položaj navedenih proizvođača, čini se da se ovim dogovorom kineske domaće cijene uspješno održavaju na relativno visokoj razini.
2.1.2.2. Uobičajena vrijednost
(29)
Uobičajena vrijednost društva Golden Time Enterprises (Shenzhen) izračunata je kao ponderirani prosjek cijene cjelokupne domaće prodaje tijekom RRIP-a, plaćene ili koju nezavisni kupci trebaju platiti za vrstu dotičnog proizvoda.
2.1.2.3. Izvozna cijena
(30)
Izvozna cijena društva Golden Time Enterprises (Shenzhen) u Uniju primjereno je prilagođena stvarna cijena ili cijena koju treba platiti za proizvod radi izvoza u EU.
2.1.2.4. Usporedba cijena
(31)
Uobičajena vrijednost uspoređena je s prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene vezano uz troškove prekooceanskog i domaćeg prijevoza tereta, kreditiranja, rukovanja i pakiranja.
2.1.2.5. Dampinška marža
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je prema vrsti proizvoda na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama na istoj razini trgovine. Ova je usporedba ukazala na postojanje dampinga tijekom RRIP-a na znatno višoj razini nego tijekom početnog ispitnog postupka. Ponderirana prosječna dampinška marža izražena kao postotak vrijednosti CIF na granici Unije iznosila je više od 30 % za društvo Golden Time Enterprises.
2.1.3. Ostali kineski proizvođači izvoznici
2.1.3.1. Uvodne napomene
(33)
Preostali izvoz iz Kine obuhvaćao je manje od 5 % potrošnje u Uniji.
(34)
Komisija je temeljila svoje zaključke vezane uz preostale kineske proizvođače izvoznike na podacima sakupljenima tijekom ispitnog postupka i službenim statističkim podacima Eurostata.
2.1.3.2. Uobičajena vrijednost
(35)
Uobičajena vrijednost za kineske izvoznike koji ne surađuju utvrđena je kao ponderirani prosjek domaćih prodajnih cijena indonezijskih proizvođača koji surađuju tijekom prodaje nezavisnim kupcima.
2.1.3.3. Izvozna cijena
(36)
Stoga je izvozna cijena za kineske izvoznike koji ne surađuju utvrđena na temelju raspoloživih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. U nedostatku pouzdanijih podataka, to je napravljeno upućivanjem na prosječnu uvoznu cijenu CIF granica Unije dobivenu na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu tijekom RRIP-a.
2.1.3.4. Usporedba cijena
(37)
Ponderirani prosjek izvozne cijene utvrđen za preostale kineske izvoznike uspoređen je s ponderiranim prosjekom uobičajene vrijednosti provjerenih indonezijskih proizvođača, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine.
(38)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjena je odgovarajuća prilagodba razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene vezano uz troškove prekooceanskog i domaćeg prijevoza tereta, osiguranja, rukovanja i pakiranja. U nedostatku pouzdanijih podataka, prilagodbe su izvršene na temelju provjerenih troškova kineskog izvoznika koji surađuje.
2.1.3.5. Dampinška marža
(39)
Dampinška marža izračunata je kao iznos za koji je uobičajena vrijednost, izračunata u uvodnoj izjavi 35., premašila izvoznu cijenu, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 36. Tako dobiveni rezultati ukazuju na očit nastavak dampinških praksa tijekom razdoblja valjanosti mjera, uz dampinšku maržu višu od 5 %.
2.1.4. Zaključci o dampingu iz Kine
(40)
S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da se damping iz Kine nastavio tijekom razdoblja primjene mjera.
2.2. INDONEZIJA
2.2.1. Uvodne napomene
(41)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8., dva su proizvođača surađivala tijekom ove revizije, PT Golden Sari i PT Tunggak Waru Semi. Njihova reprezentativnost u smislu izvoza u Uniju iznosila je između 40 % i 60 % tijekom RRIP-a (4).
(42)
Prema podacima koje je sakupila Komisija u Indoneziji posluju još najmanje četiri proizvođača dotičnog proizvoda. Prema tim podacima, proizvođači koji surađuju obuhvaćaju otprilike jednu trećinu ukupne indonezijske proizvodnje i kapaciteta. Stoga se razina suradnje Indonezije tijekom ove revizije smatra niskom.
(43)
U pogledu prethodno navedenog i u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, podaci o domaćim cijenama, cijenama izvoza u ostale zemlje, proizvodnji i kapacitetu Indonezije za indonezijske proizvođače izvoznike koji ne surađuju temeljile su se na najboljim dostupnim činjenicama, uključujući pritužbu i javno dostupne podatke. Odgovarajuće indonezijske vlasti obaviještene su o primjeni članka 18. i razlozima primjene. Indonezijske vlasti u tom pogledu nisu iznijele nikakve komentare.
(44)
Od dva društva koja surađuju samo je jedno izvozilo u Uniju tijekom RRIP-a, društvo PT Golden Sari. Iako nije bilo moguće utvrditi dampinšku maržu za društvo PT Tunggak Waru Semi, jer navedeno trgovačko društvo nije izvozilo u Uniju tijekom RRIP-a, njegovi su podaci ipak korišteni u svrhu dobivanja podataka, između ostalog, vezanih uz proizvodnju, kapacitete i izvoz u treće zemlje, što je omogućilo bolji uvid u indonezijsko domaće i izvozno tržište.
2.2.2. Indonezijski proizvođači izvoznici koji surađuju
2.2.2.1. Uobičajena vrijednost
(45)
Uobičajena vrijednost društva PT Golden Sari izračunata je kao ponderirani prosjek cijene cjelokupne domaće prodaje tijekom RRIP-a, plaćene ili koju nezavisni kupci trebaju platiti za vrstu dotičnog proizvoda.
2.2.2.2. Izvozna cijena
(46)
Izvozna cijena za društvo PT Golden Sari utvrđena je na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti tijekom RRIP-a nezavisnim kupcima u Uniji.
2.2.2.3. Usporedba cijena
(47)
Uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine.
(48)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjena je odgovarajuća prilagodba razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U tom su pogledu izvršene prilagodbe vezane uz troškove međunarodnog prijevoza tereta, osiguranja, domaćeg prijevoza tereta, pakiranja i kreditiranja.
2.2.2.4. Dampinška marža
(49)
Rezultat usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene pokazao je da tijekom RRIP-a nije došlo do dampinga od strane društva PT Golden Sari.
2.2.3. Ostali indonezijski proizvođači izvoznici
2.2.3.1. Uvodne napomene
(50)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 43., zbog niske razine suradnje Indonezije, dampinška je marža izvoznika koji ne surađuju određena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno na temelju raspoloživih činjenica.
2.2.3.2. Uobičajena vrijednost
(51)
Uobičajena vrijednost izračunata je kao ponderirana prosječna uobičajena vrijednost koja je izračunata za dva proizvođača koji surađuju.
2.2.3.3. Izvozna cijena
(52)
U nedostatku pouzdanijih podataka, izvozna cijena indonezijskih izvoznika koji ne surađuju određena je na temelju prosječne uvozne cijene CIF granica Unije dobivene na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu tijekom RRIP-a.
2.2.3.4. Usporedba cijena
(53)
Tako dobiveni ponderirani prosjek cijena izvoza Indonezije u Uniju uspoređen je na razini franko tvornica s ponderiranom prosječnom uobičajenom vrijednosti indonezijskih proizvođača koji surađuju.
(54)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjena je odgovarajuća prilagodba razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U tom su pogledu izvršene prilagodbe vezane uz troškove međunarodnog prijevoza tereta, osiguranja, domaćeg prijevoza tereta, rukovanja, pakiranja i kreditiranja.
2.2.3.5. Dampinška marža
(55)
Usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, kako je prethodno navedeno, pokazala je postojanje dampinga. Utvrđena dampinška marža, kao postotak uvozne cijene CIF granica Unije, iznosila je skoro 30 %.
2.2.4. Zaključci o dampingu iz Indonezije
(56)
U pogledu gore navedenog, zaključeno je da se damping nastavio u slučaju znatnog broja indonezijskih proizvođača tijekom razdoblja primjene mjera.
3. RAZVOJ UVOZA AKO BI SE MJERE STAVILE IZVAN SNAGE
(57)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li se damping ponovio prestanu li vrijediti mjere na snazi koje se odnose na Kinu i Indoneziju.
(58)
U svrhu utvrđivanja bi li se damping ponovio u slučaju da se mjere stave izvan snage, Komisija je razmotrila dostupne podatke vezane uz okolnosti izvoznika i tržišne uvjete. Analiza se u prvom redu temeljila na podacima dobivenim iz odgovora na upitnik koje su dali proizvođači koji surađuju i provjerenim tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta. Korišteni su i ostali izvori podatka, poput statističkih podataka Eurostata vezanih uz uvoz i službenih statističkih podataka koji se odnose na izvoz i tržišta, dobivenih od dotičnih zemalja.
3.1. KINA
3.1.1. Uvodne napomene
(59)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., proizvođači koji surađuju predstavljali su više od tri četvrtine kineske proizvodnje tijekom RRIP-a. S obzirom na to da je razina suradnje visoka, utvrđeno je da se pouzdani podaci o izvozu dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RRIP-a mogu sakupiti direktno od proizvođača izvoznika. Općenitije, podaci koji se odnose na kinesko domaće tržište sakupljeni su od oba provjerena proizvođača.
(60)
Podsjeća se da je ispitni postupak pokazao da se damping od strane dotičnih kineskih trgovačkih društava uključenih u ovu reviziju nastavio na znatno višoj razini od one utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka.
3.1.2. Neiskorišteni kapacitet i zalihe
(61)
Prema podacima koje je Komisija sakupila tijekom ispitnog postupka, slobodni proizvodni kapacitet dostupan trgovačkim društvima uključenim u ovu reviziju u Kini mnogo je puta veći od veličine tržišta Unije. Ispitni je postupak pokazao da domaća potrošnja u Kini vjerojatno neće u značajnoj mjeri prihvatiti navedeni dodatni kapacitet.
(62)
Jedan je kineski proizvođač tvrdio da je namjeravao znatno smanjiti svoj proizvodni kapacitet nakon RRIP-a. Međutim, o tome nisu podneseni materijalni dokazi. Čak i kad bi to u teoriji dovelo do smanjenja kineskog kapaciteta, ostali bi kineski proizvođači bili potaknuti povećati iskorištenost svojih slobodno dostupnih kapaciteta da bi nadomjestili manjak koji bi nastao vezano uz kineski izvoz.
(63)
Štoviše, mogućnost ostalih tržišta trećih zemalja da prihvate dodatni, značajan obujam kineskog uvoza je ograničena. Za početak, nekoliko velikih zemalja ne uvozi dotični proizvod iz zakonskih razloga (između ostalih, Sjedinjene Američke Države, Indija, Japan, Meksiko, Južna Koreja i cijeli Bliski istok). Osim toga, na temelju podataka sakupljenih tijekom ispitnog postupka, na preostalim velikim tržištima NC-a (Južna Amerika, Južna Afrika i Azija) u narednim se godinama ne očekuje znatan porast. Stoga tržište Unije ostaje ključno tržište za proizvod, privlačno ne samo zbog veličine nego i postojanja dobro poznatih, dobro uspostavljenih kanala distribucije za uvoz navedenog proizvoda.
(64)
Na posljetku je razmotreno bi li se prekomjerni kapacitet mogao preusmjeriti na proizvodnju ostalih proizvoda unutar uključenih trgovačkih društava. Navedeno, međutim, ne bi bilo moguće jer provjereni proizvođači u značajnim količinama ne proizvode niti jedan drugi proizvod i nema dokaza da bi se ostali kineski proizvođači lako prebacili na ostale proizvode.
(65)
Prethodno navedeno ukazuje na vjerojatnost nastavka velikih količina izvoza iz Kine u Uniju, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3.1.3. Odnos između cijena u Uniji i cijena na kineskom domaćem tržištu
(66)
Komisija je utvrdila da su velike količine uvoza iz Kine u Uniju napravljene po cijenama nižim od cijena na kineskom domaćem tržištu. Prodajne cijene navedenog uvoza, s obzirom na njihovu razinu i tržišni udio kineskog dampinškog uvoza, moraju se uzeti u obzir kao referentna cijena u Uniji: ostali kineski izvoznici želeći ući na tržište sa značajnim količinama vjerojatno će se prilagoditi tim niskim cijenama i sudjelovati u dampingu.
3.1.4. Odnos izvoznih cijena za treće zemlje i cijena na kineskom domaćem tržištu
(67)
Komisija je usporedila provjerene kineske cijene izvoza u treće zemlje s provjerenim kineskim domaćim cijenama da bi dodatno ispitala ponašanje cijena kineskih izvoznika, u slučaju prekida mjera na snazi.
(68)
Utvrđeno je da su cijene izvoza u treće zemlje bile dosljedno niže od domaćih cijena i usklađene s cijenama izvoza u EU, što potvrđuje uzorak dampinga koji se čini strukturiranim u navedenom sektoru u Kini.
3.1.5. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji
(69)
Komisija je usporedila kineske cijene izvoza u treće zemlje s cijenama koje prevladavaju u Uniji da bi utvrdila bi li, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, došlo do poticanja izvoza u Uniju.
(70)
Kineske izvozne cijene u treće zemlje bile su općenito ispod razine cijena u Uniji. To potvrđuje da kineski izvoznici vjerojatno neće preusmjeriti izvoz u EU na ostala tržišta.
3.1.6. Zaključci o Kini
(71)
Ocjena prethodno navedenih čimbenika pokazala je da su izvoznici uključeni u reviziju nastavili izvoziti značajne količine dotičnog proizvoda u Uniju, po dampinškim cijenama. Kineski izvoz u ostale treće zemlje također se odvija po dampinškim cijenama što ukazuje na strukturalan uzorak dampinškog ponašanja. Kineske su domaće cijene više i ne postoje naznake da će se u bližoj budućnosti smanjiti. Velik, slobodno dostupan kapacitet kineskih izvoznika, manjak drugih velikih tržišta za takav kapacitet i privlačnost tržišta EU-a potiču kineske proizvođače izvoznike da usmjere još veće količine na tržište Unije po dampinškim cijenama, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
(72)
Uzimajući u obzir prethodno navedene podatke i informacije, zaključuje se da će se damping iz Kine vjerojatno nastaviti ili ponoviti u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3.2. INDONEZIJA
3.2.1. Uvodne napomene
(73)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., proizvođači koji surađuju predstavljali su manji dio indonezijske proizvodnje i kapaciteta te se stoga primijenio članak 18.
(74)
Također se podsjeća da je ispitni postupak pokazao da se damping iz Indonezije tijekom RRIP-a od strane proizvođača koji ne surađuju nastavio.
3.2.2. Neiskorišteni kapacitet i zalihe
(75)
Tijekom revizije utvrđeno je da ukupan slobodno dostupan kapacitet u Indoneziji iznosi više od tri četvrtine veličine tržišta Unije. Čak i ako se izvoznici koji surađuju ne uzmu o obzir, preostali slobodan kapacitet i dalje obuhvaća gotovo polovicu tržišta Unije. Službeni indonezijski statistički podaci ukazuju na to da indonezijski proizvođači gube tržišni udio zbog agresivne politike kineskih konkurenata na domaćem i međunarodnom tržištu. Stoga će se slobodno dostupan indonezijski kapacitet u budućnosti vjerojatno dodatno povećati.
(76)
Ispitano je bi li se ukupan slobodno dostupan kapacitet u Indoneziji mogao prihvatiti prodajom trećim zemljama, no kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 63., tržišta trećih zemalja nisu predviđena za prihvaćanje predmetnog prekomjernog kapaciteta. Također je ispitano bi li se prekomjeran kapacitet mogao prihvatiti prodajom na domaćem tržištu. Međutim, kako je prethodno navedeno, prema službenim indonezijskim podacima tržišni se udio indonezijskih proizvođača na domaćem tržištu smanjuje pod pritiskom kineskog uvoza. Na posljetku, razmotrena je mogućnost prebacivanja proizvodnje na ostale slične proizvode; zbog istog razloga poput onog navedenog u uvodnoj izjavi 64. nije vjerojatno da bi se prekomjerni kapacitet mogao iskoristiti na taj način.
(77)
Zaključak je da bi velik (i rastući) dostupan kapacitet u Indoneziji, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, u značajnoj mjeri bio usmjeren prema Uniji.
3.2.3. Odnos između cijena u Uniji i cijena na indonezijskom domaćem tržištu
(78)
Cijene na indonezijskom domaćem tržištu više su od cijena na tržištu Unije, neovisno o sve većem pritisku kineskog izvoza na indonezijskom tržištu. S obzirom na nisku razinu cijena kineskog uvoza u Uniju za takav prilično homogen proizvod, navedene bi cijene postale referentna cijena s kojom bi se indonezijski izvoznici vjerojatno izjednačili i time vršili damping u slučaju da mjere prestanu vrijediti. To se razmatranje odnosi na izvoznike koji surađuju i one koji ne surađuju.
(79)
Da mjere prestanu vrijediti samo za Indoneziju i Kinu, tržište bi Unije u smislu cijene postalo još privlačnije indonezijskim proizvođačima. Bez antidampinških mjera mogli bi povećati cijene i tako iskoristiti antidampinšku pristojbu koju bi kineski izvoznici i dalje morali plaćati. Valja nadodati da su, u slučaju sličnog scenarija vezanog uz razine cijena i razlike u cijenama između kineskih i indonezijskih izvoznika utvrđenih tijekom početnog ispitnog postupka, indonezijski izvoznici izvozili značajne količine u EU.
(80)
Na kraju također treba napomenuti da se indonezijski izvoz u EU stalno smanjivao nakon uvođenja mjera što učvršćuje zaključak da indonezijski izvoznici nisu sposobni ili voljni prodavati značajne količine na tržištu EU-a po nedampinškim cijenama.
3.2.4. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i cijena na indonezijskom domaćem tržištu
(81)
Što se tiče proizvođača izvoznika koji surađuju, njihove provjerene cijene izvoza u treće zemlje više su od indonezijskih domaćih cijena.
(82)
Za izvoznike koji ne surađuju nije bilo moguće dobiti pojedinačne podatke tijekom ispitnog postupka. Dostupni službeni indonezijski statistički podaci koji se odnose na prosječne izvozne cijene cjelokupnog indonezijskog izvoza čine se netočnim u apsolutnom smislu jer su izvozne cijene znatno pretjerane. Međutim, isti statistički podaci ukazuju na to se izvozne cijene za treće zemlje čine nižima od izvoznih cijena za Uniju. To znači da bi bar veći dio indonezijskog izvoza u treće zemlje također bio dampinški. U svakom slučaju, statistički podaci vezani uz indonezijski izvoz ukazuju na nagli pad izvezenih količina što pokazuje da, na trenutačnim razinama cijena, indonezijski izvoznici trpe štetu zbog kineske konkurencije.
3.2.5. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i cijena u Uniji
(83)
Za proizvođača koji surađuje izvozne cijene za treće zemlje bile se općenito više od razina cijena u Uniji. Međutim, bez obzira na ostatak indonezijskih proizvođača, dostupni službeni indonezijski statistički podaci daju drukčiju sliku. To znači da bi u slučaju većeg djela indonezijskih izvoznika damping postojao i prilikom izvoza u treće zemlje.
(84)
Ta razlika između izvoznih cijena za Uniju i izvoznih cijena za ostatak svijeta potiče indonezijske izvoznike da preusmjere izvoz u Uniji. Dođe li do prekida mjera koje se odnose na uvoz podrijetlom iz Kine taj bi zaključak bio dodatno potvrđen.
3.2.6. Zaključci o Indoneziji
(85)
Ocjena prethodno navedenih čimbenika pokazala je da se indonezijski uvoz u značajnoj mjeri odvijao po dampinškim cijenama u Uniji i na tržištima trećih zemalja, što ukazuje na strukturalni uzorak dampinškog ponašanja. Velik, slobodno dostupan kapacitet indonezijskih izvoznika, manjak drugih velikih tržišta za takav kapacitet i privlačnost tržišta EU-a potiču indonezijske proizvođače izvoznike da usmjere još veće količine na tržište Unije po dampinškim cijenama, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
(86)
Uzimajući u obzir prethodno navedene podatke i informacije, zaključuje se da će se damping iz Indonezije vjerojatno nastaviti ili ponoviti u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
4. KOMENTARI NAKON OBJAVE
(87)
Indonezijske vlasti nisu unutar određenog roka reagirale na obavijest da se članak 18. može primijeniti na proizvođače koji ne surađuju. Međutim, nakon objave, indonezijske vlasti i jedan od indonezijskih proizvođača koji surađuje tvrdili su da dva indonezijska proizvođača koji surađuju predstavljaju značajan segment indonezijske industrije. Stranke su tvrdile da bi se zbog toga stupanj suradnje Indonezije trebao smatrati značajnim te da članak 18. ne bi trebalo primijeniti. Štoviše, prethodno navedene stranke tvrdile su da nisu u položaju surađivati s obzirom na to da nekoliko indonezijskih proizvođača nije tijekom RRIP-a izvozilo u Uniju. Naposljetku se tvrdilo da, s obzirom na to da jedan od proizvođača koji surađuju predstavlja izuzetno velik dio indonezijskog izvoza, navedene proizvođače koji surađuju treba smatrati reprezentativnima i da zbog toga što damping nije utvrđen u slučaju navedenog trgovačkog društva mjere za Indoneziju trebaju prestati vrijediti.
(88)
Valja razjasniti da se članak 18. nije primjenjivao na proizvođače koji surađuju, čiji su podaci u potpunosti uzeti u obzir tijekom ispitnog postupka. Što se tiče primjene članka 18. na ostatak indonezijskih proizvođača, u nedostatku podataka od navedenih stranaka, službe Komisije morale su se osloniti na najbolje dostupne činjenice. Valja upozoriti da službe Komisije, da bi ocijenile vjerojatnost nastavka i/ili ponavljanja dampinga tijekom revizije nakon isteka mjere, također moraju ocijeniti elemente koji se odnose na cjelokupno stanje industrije zemlje izvoznice, poput domaćeg kapaciteta, proizvodnje i cijena te izvoza u treće zemlje.
(89)
S obzirom na to da indonezijska društva koja se bave proizvodnjom i koja nisu surađivala predstavljaju velik dio indonezijske industrije u smislu izvoza u Uniju te proizvodnje i izvoza u treće zemlje, Komisija potvrđuje primjenu članka 18. uz upućivanje na indonezijske proizvođače koji ne surađuju kako je navedeno u uvodnoj izjavi 43.
(90)
Vezano uz zahtjev za ukidanje mjera na indonezijski izvoz treba napomenuti da indonezijske vlasti nisu osigurale podatke koji bi promijenili zaključak Komisije o reprezentativnosti izvoznika koji surađuje, koja iznosi između 40 % i 60 % ukupnog indonezijskog izvoza tijekom RRIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41. Stoga se izvoznik u slučaju kojeg nije utvrđen damping ne može smatrati reprezentativnim u smislu cjelokupnog indonezijskog izvoza. Ostatak indonezijskog uvoza izvršen je po dampinškim cijenama, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55. Stoga se potvrđuje zaključak da se damping iz tog dijela indonezijskog izvoza nastavio. Štoviše, nedostatak nastavka dampinga sam po sebi nije dovoljan razlog za prekid antidampinških mjera, ako se utvrdi vjerojatnost ponavljanja, što je slučaj u ovoj reviziji nakon isteka mjere. Zaključno, zahtjev za ukidanje mjera na temelju nedostatka dampinga od strane indonezijskog izvoznika koji surađuje ne može se prihvatiti.
(91)
Indonezijske vlasti i jedan indonezijski proizvođač koji surađuje zatražili su iznošenje svih brojeva koji se odnose na ukupni indonezijski izvoz u Uniju. Međutim, podsjeća se da je indeksiranje tih podatka (vidjeti napomenu uvodnoj izjavi 41.) bilo potrebno radi zaštite od iznošenja osjetljivih poslovnih podataka indonezijskog proizvođača izvoznika. Malo tržište i ograničen broj zainteresiranih stranaka opravdavaju indeksiranje tih brojeva. Zaključno, razlozi za primjenjivanjem povjerljivosti utemeljeni su i zahtjev za iznošenjem brojeva koji se odnose na ukupan indonezijski izvoz u Uniji se, stoga, ne može prihvatiti.
5. ZAKLJUČAK O VJEROJATNOSTI NASTAVKA I/ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(92)
Na temelju gore navedenog, zaključuje se da je vjerojatno da će se damping iz obje zemlje obuhvaćene ovom revizijom nastaviti ako mjere budu stavljene izvan snage.
D. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(93)
NC u Uniji proizvodi samo proizvođač podnositelj zahtjeva, društvo Productos Aditivos S.A. Stoga se smatralo da navedeno trgovačko društvo predstavlja industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. POTROŠNJA UNIJE
(94)
Podaci o potrošnji Unije temeljili su se na kumuliranom obujmu uvoza dotičnog proizvoda u Uniju temeljenog na statističkim podacima Eurostata i ukupnoj provjerenoj prodaji industrije Unije na tržištu Unije. Uzimajući u obzir da su navedeni podaci dobiveni iz dva izvora i da prodaja podnositelja zahtjeva treba biti povjerljiva, razvoj potrošnje naveden je u obliku indeksa u nastavku.
(95)
Potrošnja NC-a u Uniji tijekom razmatranog razdoblja iznosila je između 5 000 i 7 000 tona. Povećala se za 6 % između 2005. i 2006. i za 15 % između 2006. i 2007.Između 2007. i RRIP-a smanjila se za 18 %.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
106
122
103
3. UVOZ IZ DOTIČNIH ZEMALJA
3.1. KUMULACIJA
(96)
Komisija je razmatrala treba li učinak dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja ocijeniti kumulativno na temelju kriterija određenih člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. U tom je članku navedeno da učinke uvoza iz dviju ili više zemalja koje istodobno podliježu antidampinškim ispitnim postupcima treba ocijeniti kumulativno samo ako se utvrdi da: (a) marža dampinga utvrđena u smislu uvoza iz svake zemlje veća je od marže de minimis kako je navedeno u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe, i obujam uvoza svake zemlje nije zanemariv; i (b) kumulativna ocjena učinaka uvoza primjerena je zbog konkurentskih uvjeta između uvezenih proizvoda i konkurentskih uvjeta između uvezenih proizvoda i istovjetnog proizvoda iz Unije.
(97)
U tom je smislu najprije utvrđeno da su dampinške marže utvrđene za svaku od dotičnih zemalja bile veće od marži de minimis. Osim toga, obujam dampinškog uvoza iz svake od navedenih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe. Obujam uvoza za Kinu i Indoneziju predstavljao je oko 50 % potrošnje Unije tijekom RRIP-a. Pri izračunu obujma uvoza nedampinški uvoz je isključen.
(98)
Ispitni je postupak pokazao da su konkurentski uvjeti između dampinškog uvoza i između dampinškog uvoza i istovjetnog proizvoda Unije bili slični. Utvrđeno je da su, bez obzira na podrijetlo, NC proizveden/prodan od strane dotičnih zemalja i onaj proizvede/prodan od industrije Unije međusobno konkurentni jer su jako slični u smislu osnovnih svojstava, sa stajališta korisnika uglavnom su zamjenjivi i distribuiraju se putem istih kanala distribucije. Cijene koje se odnose na uvoz iz Kine za koji vrijede mjere i dampinški uvoz iz Indonezije također su jednake veličine. Osim toga, prilikom usporedbe cijena na istoj razini trgovine, utvrđeno je da navedene cijene nelojalno snižavaju cijene industrije Unije.
(99)
S obzirom na prethodno navedeno, utvrđeno je da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe u smislu uvoza iz Kine za koji vrijede mjere i dampinškog uvoza iz Indonezije ispunjeni te da učinak navedenog uvoza treba ocijeniti kumulativno.
3.2. OBUJAM I TRŽIŠNI UDIO DAMPINŠKOG UVOZA
(100)
Razvoj dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije i njihov tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja bio je kako slijedi:
Tablica 2.
Ukupni dampinški uvoz
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
109
198
195
Tablica 3.
Tržišni udio dampinškog uvoza
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
103
161
189
(101)
Obujam dampinškog uvoza i tržišni udio dampinškog uvoza gotovo su se udvostručili tijekom razmatranog razdoblja.
3.3. RAZVOJ I PONAŠANJE CIJENA UVOZA DOTIČNOG PROIZVODA
3.3.1. Razvoj cijena
(102)
Prosječna cijena dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:
Tablica 4.
Prosječne cijene dampinškog uvoza
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
103
104
99
(103)
Podaci iz tablice 4. dobiveni su iz dostupnih statističkih podataka, uključujući Eurostat. Opći trend uvoznih cijena za Uniju pokazuje povećanje do 2007. i zatim smanjenje tijekom RRIP-a na razinu nižu od one 2005.
3.3.2. Sniženje cijena
(104)
U svrhu utvrđivanja sniženja cijena Komisija je svoju analizu temeljila na podacima dobivenim tijekom ispitnog postupka od proizvođača izvoznika iz Kine koji surađuje. Za ostala trgovačka društva iz Kine i Indonezije koja nisu surađivala u ovom slučaju, sniženje cijena utvrđeno je na temelju podataka Eurostata.
(105)
Pristup izračunu sniženja cijena isti je kao u ispitnom postupku. Uvozne cijene, uključujući antidampinške pristojbe, proizvođača izvoznika uspoređene su s cijenama industrije Unije, na temelju ponderiranih prosjeka proizvoda iste kvalitete tijekom RRIP-a. Cijene industrije Unije prilagođene su na razini franko tvornica i uspoređene s uvoznim cijenama CIF granica Unije, uz dodatak antidampinških i carinskih pristojba. Usporedba cijena napravljena je na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta.
Tablica 5.
Sniženje cijena
2008. (RRIP)
Kina:
-
Golden Time
-
ostala trgovačka društva
21,6 %
3,2 %
Indonezija:
-
ostala trgovačka društva
18,7 %
4. UVOZ IZ OSTALIH ZEMALJA
Uvoz iz ostalih trećih zemalja bio je zanemariv (manje od 50 tona na godinu) tijekom razmatranog razdoblja i, stoga, nije utjecao na stanje industrije Unije.
5. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
(106)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije od 2005. do RRIP-a.
(107)
Kako bi se poštovale povjerljive poslovne informacije, podatke o industriji Unije potrebno je predstaviti u indeksiranom obliku.
5.1. PROIZVODNJA, PROIZVODNI KAPACITET I ISKORIŠTENOST KAPACITETA
(108)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 13 % od 2005. do RRIP-a. Proizvodni kapacitet ostao je nepromijenjen tijekom istog razdoblja, a iskorištenost kapaciteta se, u skladu s razvojem proizvodnje, smanjila za 10 %.
Tablica 6.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Proizvodni kapacitet
100
100
100
100
Obujam proizvodnje
100
106
88
87
Iskorištenost kapaciteta
100
106
88
87
5.2. PRODAJA U UNIJI
(109)
Podaci u tablici 7. ukazuju na jasno smanjenje obujma prodaje industrije Unije. Situaciju pogoršava činjenica da se ukupna potrošnja, kako je prikazano u tablici 1., povećala za 3 % tijekom istog razdoblja. Tržišni se udio industrije Unije između 2005. i RRIP-a drastično smanjio. To je u suprotnosti sa stalno rastućim tržišnim udjelom (vidjeti uvodnu izjavu 100.) kumulativnog dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije je zbog smanjenja obujma povećala je svoje jedinične prodajne cijene. U cijelosti, usprkos povećanju jediničnih cijena, industrija Unije i dalje je tijekom RRIP-a ostvarivala gubitke vezane uz prodaju NC-a.
Tablica 7.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Obujam prodaje
100
93
81
72
Tržišni udio
100
88
66
70
Jedinične prodajne cijene
100
100
108
123
5.3. ZALIHE
(110)
Razina zaliha proizvođača Unije znatno se mijenjala između 2005. i RRIP-a, a tijekom razmatranog razdoblja smanjila se za gotovo polovinu.
Tablica 8.
Indeks
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Zalihe (u tonama)
100
113
29
53
5.4. PROFITABLINOST
(111)
Usprkos cjelokupnom blagom napretku, profitabilnost industrije Unije i dalje je ostala negativna tijekom razmatranog razdoblja.
5.5. ZAPOSLENOST, PRODUKTIVNOST I PLAĆE
(112)
Stopa zaposlenosti u industriji Unije smanjila se za 19 % tijekom razmatranog razdoblja. Produktivnost po zaposleniku (utvrđena na temelju broja proizvedenih tona podijeljenog s brojem zaposlenika) se povećala. Prosječni troškovi zaposlenosti po zaposleniku povećali su se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 9.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Zaposlenost
100
88
91
81
Trošak zaposlenosti po zaposleniku
100
99
81
105
Produktivnost (po zaposleniku)
100
121
97
107
5.6. ULAGANJA, POVRAT ULAGANJA
(113)
Tijekom razmatranog razdoblja, ulaganja su se manjila gotovo za polovinu, ukazujući na cjelokupno negativno stanje proizvođača Unije. Razina povrata ulaganja izražena kao odnos između neto dobiti jedinog proizvođača Unije i bruto knjigovodstvenih vrijednosti njegove dugotrajne imovine odražava trend profitabilnosti. Povrat ulaganja drastično se smanjio za gotovo 80 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 10.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Ulaganje
100
44
7
53
Povrat ulaganja
100
54
20
21
5.7. NOVČANI TOK I SPOSOBNOST PRIKUPLJANJA KAPITALA
(114)
Novčani tok industrije Unije bilo je moguće ocijeniti samo u odnosu na ukupnu aktivnost industrije Unije. Ostao je neznatno pozitivan 2005., no potom je oslabio i postao negativan tijekom ostatka razmatranog razdoblja. Zbog gubitaka pretrpljenih tijekom razmatranog razdoblja industriji Uniji postalo je teže prikupiti kapital.
5.8. VISINA DAMPINGA
(115)
Damping iz obje dotične zemlje nastavio se tijekom RRIP-a, uz iznimku suradnje indonezijskog proizvođača izvoznika. S obzirom na ukupni izvezeni obujam i cijene dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, taj se učinak ne može smatrati zanemarivim.
5.9. OPORAVAK OD PRETHODNOG DAMPINGA
(116)
Antidampinške mjere protiv uvoza NC-a podrijetlom iz Kine i Indonezije uvedene su u ožujku 2004.U tom je razdoblju razmatran samo parcijalni povrat stanja proizvođača Unije kako je prethodno navedeno.
5.10. ZAKLJUČAK O ŠTETI
(117)
Prisutnost uvoza po niskim cijenama iz Kine i Indonezije znatno je porasla na tržištu Unije. Određeni pokazatelji štete industrije Unije pokazuju znakove povrata, a drugi, pak, negativan razvoj.
(118)
Uzimajući u obzir cjelokupno stanje jedinog proizvođača Unije koje se pogoršava kao i raspon dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije i značajno sniženje cijena, smatra se da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.
6. UČINAK DAMPINŠKOG UVOZA IZ DOTIČNIH ZEMALJA I UČINAK OSTALIH ČIMBENIKA
6.1. UČINAK DAMPINŠKOG UVOZA IZ DOTIČNIH ZEMALJA
(119)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100., kumulirani obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja gotovo su se udvostručili tijekom razmatranog razdoblja. Također je zabilježeno značajno sniženje cijena za obje dotične zemlje. Uzimajući u obzir očito vremensko podudaranje pogoršanja stanja industrije Unije i značajnog povećanja kumuliranog dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije, navedeni je uvoz nanio štetu industriji Unije. Dampinški uvoz iz Kine i Indonezije povećao je njihov prodor na tržište EU-a i preuzeo znatan tržišni udio koji je dotad pripadao proizvođaču Unije.
6.2. UČINAK DRUGIH ČIMBENIKA
(120)
Komisija je analizirala jesu li bilo koji drugi poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, mogli utjecati na nastavak štete koju je pretrpio proizvođač Unije, da se moguća šteta uzrokovana drugim čimbenicima ne bi pripisala dampinškom uvozu.
6.2.1. Učinak nedampinškog uvoza iz Kine i Indonezije
(121)
Obujam nedampinškog uvoza iz Kine i Indonezije stalno je opadao tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajuće cijene navedenog uvoza bile su stalno više od cijena dampinškog uvoza. Na toj osnovi nedampinški uvoz iz Kine i Indonezije nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.2.2. Uspješnost na izvoznim tržištima
(122)
Izvozna prodaja proizvođača Unije izvan EU-a predstavljala je manje od 25 % njegove cjelokupne prodaje. Suprotno prodaji u Uniji, profitabilnost izvozne prodaje porasla je tijekom razmatranog razdoblja i, stoga, nije mogla doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.2.3. Fluktuacija cijena sirovina
(123)
Moguće je da je fluktuacija cijena sirovina NC-a u određenoj mjeri negativno utjecala na uspješnost industrije Unije. Međutim, taj čimbenik nije dovoljan da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između pretrpljene štete i dampinškog uvoza. Promjene cijena sirovina trebale bi utjecati na dampinški uvoz u sličnom omjeru kao i na troškove proizvođača Unije jer su usko povezane s cijenama nafte i uree.
6.2.4. Promjene u uzorcima potrošnje
(124)
Promjene u uzorcima potrošnje zbog pojavljivanja novih proizvoda na tržištu nisu znatno utjecale na potrošnju NC-a. Čini se da NC i novi proizvodi nisu izravno zamjenjivi.
6.3. ZAKLJUČAK
(125)
Na toj se osnovi zaključuje da je dampinški uvoz iz Kine i Indonezije uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije i da nijedan drugi čimbenik nije prekinuo tu uzročno-posljedičnu vezu.
E. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. UČINAK PREDVIĐENOG OBUJMA I CIJENA NA STANJE INDUSTRIJE UNIJE U SLUČAJU STAVLJANJA MJERA IZVAN SNAGE
(126)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, uvoz iz zemalja koje su obuhvaćene trenutačnom revizijom ocijenjen je da bi se utvrdila vjerojatnost nastavka štete.
(127)
U odnosu na vjerojatni učinak isteka mjera na snazi na industriju Unije, sljedeći su čimbenici razmotreni u skladu s gore navedenim elementima u smislu vjerojatnosti nastavka dampinga.
1.1. KINA
(128)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., izvoz iz Kine koji su obavljali izvoznici uključeni u ovu reviziju nastavio se po dampinškim cijenama. Čini se da je kineski izvoz u ostale treće zemlje također bio dampinški, što ukazuje na strukturalni uzorak ponašanja dampinga.
(129)
Analiza dostupnih kapaciteta u Kini pokazala je da je slobodno dostupan proizvodni kapacitet trgovačkih društava uključenih u ovu reviziju u Kini mnogo puta veći od veličine tržišta Unije (vidjeti uvodnu izjavu 61.). Tržišta ostalih trećih zemalja imaju ograničenu mogućnost prihvaćanja značajnog dodatnog obujma kineskog uvoza (vidjeti uvodnu izjavu 63.). Navedeno potiče kineske proizvođače izvoznike da velik obujam izvoza po dampinškim cijenama usmjere na tržište Unije, u slučaju da mjere prestanu vrijediti (vidjeti uvodnu izjavu 65.).
(130)
Utvrđene značajne razine dampinga i nelojalno sniženje cijena upućuju na to da bi navedeni izvoz obujma u Uniju bio izvršen po dampinškim cijenama koje bi bilo znatno niže od troškova proizvođača Unije.
(131)
Kombinirani učinak takvog obujma i cijena kao takav bi mogao dovesti do pogoršanja već nesigurnog stanja industrije Unije. Takav bi scenarij najvjerojatnije doveo do dodatnog sniženja cijena i/ili niže proizvodnje i prodaje industrije Unije. Financijski položaj industrije Unije dodatno bi se pogoršao što bi dovelo do još veće štete. Takav bi razvoj vjerojatno prouzročio propadanje jedinog proizvođača Unije.
1.2. INDONEZIJA
(132)
Ispitni je postupak pokazao da se damping iz Indonezije nastavio tijekom RRIP-a. Ispitni postupak također je pokazao da ukupan slobodno dostupan kapacitet u Indoneziji čini više od tri četvrtine veličine tržišta Unije i da će se u bližoj budućnosti vjerojatno dodatno povećati (vidjeti uvodnu izjavu 75.). S obzirom na to da nema pokazatelja da bi ostala tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti navedeni višak kapaciteta, to bi moglo prouzročiti povećanje izvoza po nižim cijenama u Uniji, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
(133)
Kao i na primjeru Kine, utvrđene značajne razine dampinga i nelojalno sniženje cijena upućuju na izvoz obujma iz Indonezije u Uniju po dampinškim cijenama koje bi bile znatno niže od cijena i troškova proizvođača Unije. Slično tome, kombinirani učinak takvog obujma i cijena mogao bi dovesti do dodatnog pogoršanja već nesigurnog položaja proizvođača Unije i vjerojatno bi prouzročio propadanje jedinog proizvođača Unije. Kao na primjeru Kine, čini se da je i indonezijski izvoz u ostale treće zemlje dampinški sve dok su cijene niže od cijena povezanih s izvozom u Europsku uniju, što ukazuje na strukturalni uzorak dampinškog ponašanja.
2. ZAKLJUČAK O VJEROJATNOSTI NASTAVKA ŠTETE
(134)
Industrija Unije trpi štetu učinaka dampinškog uvoza već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.
(135)
Kako je prethodno utvrđeno, ispitni je postupak pokazao da se stanje industrije Unije u kojem joj je nanesena šteta nastavilo tijekom RRIP-a. Nastavak štete, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, sam po sebi dobar je pokazatelj da će se šteta vjerojatno nastaviti u budućnosti što upućuje na to da mjere valja zadržati.
(136)
Nalazi koji se odnose na uvoz pokazuju da će se uvoz velikog obujma po dampinškim cijenama vjerojatno nastaviti i da će pritisak na cijene vjerojatno povećati konkurenciju između dampinškog uvoza i NC-a proizvedenog u Uniji. Ispitni postupak nije identificirao čimbenike koji bi prekinuli snažnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju bi industrija Unije pretrpjela.
(137)
U slučaju prekida mjera, stanje industrije Unije bi se pogoršalo te bi postojanje jedinog proizvođača Unije bilo ugroženo.
(138)
Stoga se zaključuje da će se, zbog dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije, nanošenje štete industriji Unije vjerojatno nastaviti.
F. INTERES UNIJE
1. UVOD
(139)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa podnositelja zahtjeva proizvođača Unije, uvoznika, dobavljača i korisnika.
2. INTERES PODNOSITELJA ZAHTJEVA PROIZVOĐAČA UNIJE
(140)
Vezano uz jedinog proizvođača Unije treba napomenuti da je do njegovog položaja ostvarivanja gubitaka došlo zbog poteškoća natjecanja s niskim cijenama dampinškog uvoza koji je već na samom početku razmatranog razdoblja obuhvaćao značajan tržišni udio i koji se tijekom navedenog razdoblja dodatno povećao.
(141)
Smatra se da bi nastavak uvođenja mjera koristio proizvođaču Unije koji bi u tom slučaju barem mogao povećati obujam i, eventualno, prodajne cijene i time stvoriti potrebnu razinu prihoda koja bi mu omogućila nastavak ulaganja u proizvodna postrojenja. U suprotnom, prekid mjera zaustavio bi oporavak i doveo do nastavka i čak povećanja štete koju je pretrpio proizvođač Unije. U ozbiljnoj bi mjeri ugrozio održivost proizvođača Unije i proizvođač bi možda propao, što bi smanjilo opskrbu i konkurenciju na tržištu.
3. INTERES UVOZNIKA
(142)
Prilikom pokretanja postupka upitnik je poslan dvadesetorici nepovezanih uvoznika. Trojica su odgovorila da više nisu aktivni na tržištu dotičnog proizvoda. Dva druga uvoznika odgovorila su na upitnik. Nepovezani uvoznici koji surađuju predstavljali su 7 % ukupnog dotičnog uvoza.
(143)
Ispitni je postupak pokazao da je raznolikost dobavljača NC-a od presudne važnosti. Uvoznici se zbog kvalitete i sigurne opskrbe hranom moraju osloniti i na azijske i europske izvore.
4. INTERES KORISNIKA
(144)
Prilikom pokretanja postupka, upitnik je poslan trinaestorici potencijalnih korisnika, no samo su dvojica odgovorila Komisiji.
(145)
Glavni korisnici dotičnog proizvoda u Uniji djeluju u prehrambenoj industriji, industriji pića i farmaceutskoj industriji. Potražnja za dotičnim proizvodom, stoga, ovisi o položaju navedenih industrija.
(146)
Korisnici koji su se odazvali na upitnik ostvarili su veliku profitnu maržu na proizvodima na kraju proizvodnog lanca za koje se koristi NC. Učinak antidampinški pristojba na njihove ukupne troškove bio je toliko minimalan (manje od 1 %) da postojeće mjere nisu nerazmjerno utjecale na njih.
5. INTERES DOBAVLJAČA
(147)
Upitnik je poslan osmorici potencijalnih dobavljača, no nitko nije odgovorio Komisiji. Dostupni podaci upućuju na to da je njihovo poslovanje koje uključuje NC prilično zanemarivo. U svakom slučaju, daljnje slabljenje položaja jedinog proizvođača Unije moglo bi imati negativne, iako ograničene, posljedice za njegove dobavljače sirovina. Stoga je razumno pretpostaviti da bi mjere koristile i dobavljačima jer bi pomogle održanju jednog od njihovih kupaca.
6. ZAKLJUČAK O INTERESU UNIJE
(148)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja trenutačnih antidampinških mjera.
G. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(149)
U pogledu prethodno navedenih zaključaka, mjere na snazi primjenjive na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Kine i Indonezije trebalo bi zadržati,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz natrijevog ciklamata koji je trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode u nastavku navedena trgovačka društva je sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe (EUR po kilogramu)
Dodatna oznaka TARIC
Narodna Republika Kina:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518 102, Narodna Republika Kina
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technoclogy Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Narodna Republika Kina
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Narodna Republika Kina
0,11
A473
Sva ostala trgovačka društva
0,26
A999
Indonezija:
PT. Golden Sari (chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija.
0,24
A502
Sva ostala trgovačka društva
0,27
A999
3. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili koju treba platiti raspodijeljena radi utvrđivanja carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (5), iznos antidampinške pristojbe, izračunane na temelju stavka 2. ovog članka, smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli cijene koja je stvarno plaćena ili koju treba platiti.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 3. lipnja 2010.