РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 642/2010 НА КОМИСИЯТА
от 20 юли 2010 година
относно правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на вносните мита в сектора на зърнените култури
(кодифициран текст)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1), и по-специално член 143 във връзка с член 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 1249/96 на Комисията от 28 юни 1996 г. относно правилата за прилагане (мита за внос в сектора за зърнени култури) на Регламент (ЕИО) № 1766/92 на Съвета (2) е бил неколкократно и съществено изменян (3). С оглед постигане на яснота и рационалност посоченият регламент следва да бъде кодифициран.
(2)
Член 135 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 предвижда, когато се внасят продуктите, посочени в член 1 от него, да се прилагат ставките на вносните мита от Общата митническа тарифа. Въпреки това за продуктите, посочени член 136, параграф 1 от същия регламент, вносното мито е равно на интервенционната цена, валидна за тези продукти при вноса, увеличена с 55 % и намалена с вносната цена CIF, приложима към пратката.
(3)
За целите на класирането на внесените продукти, продуктите, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, в някои случаи се класират в няколко стандартни качества. По тази причина използваните стандартни качества следва да бъдат определени, като се използват обективни критерии за класиране, а също така следва да бъдат зададени и допустимите отклонения, за да може продуктите, които се внасят, да бъдат класирани в най-подходящото качество. От възможните обективни критерии за класиране на обикновената пшеница според качеството, най-използваните в търговията и тези, при които може да се извършва най-ефективен контрол, са белтъчното съдържание, специфичното тегло и съдържанието на различни примеси (Schwarzbesatz). За твърдата пшеница тези критерии са специфичното тегло, съдържанието на различни примеси (Schwarzbesatz) и съдържанието на стъкловидни зърна. От тук следва, че внесените стоки следва да бъдат подложени на анализ за определяне на тези параметри за всяка внесена партида. Въпреки това, когато Съюзът е установил официална процедура за признаване на сертификатите за качество, издадени от орган на страната на произход на стоките, е необходимо тези анализи да могат да бъдат провеждани чрез проверка на достатъчно представителен брой от внесените партиди.
(4)
За целите на изчисляването на вносното мито член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 предвижда, че периодично се определят представителни вносни цени CIF за продуктите, посочени в параграф 1 от същия член. За установяване на тези цени трябва да бъдат уточнени котировките на цените за различните качества пшеница и за другите зърнени култури. Следователно е необходимо да се определят тези котировки.
(5)
Използването на котировките за различните типове пшеница и за другите зърнени култури на стоковите борси на Съединените американски щати представлява обективна основа за установяване на представителните вносни цени CIF. Добавянето на търговската премия, предоставяна на пазара на Съединените американски щати за всяко качество на различните зърнени култури, позволява борсовата котировка да бъде превърната в износна цена FOB от Съединените американски щати за всяка зърнена култура. Чрез добавяне на морското навло за разстоянието между Мексиканския залив или Големите езера и пристанище на Съюза тези цени FOB могат да бъдат превърнати в представителни вносни цени CIF. При дадения обем на преминаващи стоки и търговия в пристанището на Ротердам, това е местоназначението в Съюза, за което са най-широко известни, най-прозрачни и най-леснодостъпни котировките на морското навло. По тази причина Ротердам следва да бъде избран за пристанището на местоназначение за Съюза.
(6)
Следователно и с цел прозрачност представителните вносни цени CIF, посочени в член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, се установяват на базата на котировките на стоковите борси за въпросните зърнени култури плюс търговската премия, предоставяна за зърнената култура, и морското навло между Мексиканския залив или Големите езера и пристанището Ротердам. Въпреки това, за да се вземат предвид разликите в навлото според пристанището на местоназначение, е оправдано определянето на фиксирана корекция на вносното мито за пристанищата на Съюза, разположени на Средиземно море и на Черно море, на Атлантическия бряг, на Пиренейския полуостров, в Обединеното кралство и Ирландия, в северните страни, балтийските страни и в Полша. Факторите за изчисляване на така установените представителни вносни цени CIF трябва да се следят ежедневно, за да може да се следи тенденцията в тези цени. При соргото и ръжта представителната вносна цена CIF, изчислена за ечемик, позволява да се оцени пазарната ситуация за тези два продукта и в такъв случай за тези два вида зърнени култури важи представителната вносна цена CIF, изчислена за ечемик.
(7)
С цел определяне на вносното мито за зърнените култури, посочено в член 136 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, период от десет работни дни за регистриране на представителната вносна цена CIF за всеки вид зърнени култури държи сметка за пазарните тенденции, без да въвежда елементи на несигурност. На тази основа вносните мита за тези продукти могат да бъдат определяни на петнадесетия ден и на последния работен ден от всеки месец, като се използва средната представителна вносна цена CIF, регистрирана по време на посочения период. Така изчисленото вносно мито може да бъде прилагано за период от две седмици, без това да засяга значително вносната цена при платени мита. Въпреки това, ако през периода на изчисляване на представителните вносни цени CIF не са налични борсови котировки или ако в резултат на внезапни изменения на елементите, които се използват при изчисляването на вносното мито, тези представителни вносни цени CIF търпят значителни изменения през периода на изчисляване на вносното мито, трябва да бъдат предприети мерки, за да се поддържа представителността на вносните цени CIF на дадения продукт. В случай на големи изменения на борсовите котировки, търговските премии, свързани с котировката, морското навло или на обменния курс, използван при изчисляване на представителната вносна цена CIF на продукта, представителността на тази цена следва да бъде запазена чрез корекция, съответстваща на отклонението от нея, за да се вземат предвид настъпилите изменения. Когато се прави този вид корекция, това не влияе върху периодичността на следващото определяне.
(8)
В случай на внос на твърда царевица използваните борсови котировки за изчисляване на представителните вносни цени CIF не държат сметка за съществуването на ценова премия за този продукт в сравнение с нормалните пазарни условия било поради особеното качество на стоката, или понеже цената на продукта за внос включва премия за качество в сравнение с нормалната цена на въпросния продукт. За да се вземе предвид тази премия за качество върху цените или котировките, на вносителите, които покажат, че са използвали внесената стока за производството на висококачествени продукти, оправдавайки наличието на такава премия, следва да се възстанови фиксирана част от вносното мито, платено при вноса на въпросната стока.
(9)
За да се осигури спазването на настоящия регламент от вносителите, следва да се установи система за предоставяне на допълнителни гаранции освен тези, свързани с лицензиите.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Митата от Общата митническа тарифа, посочени в член 135 и в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, са митата, приложими на датата, определена с член 67 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (4).
Член 2
1. Вносните мита, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 за продуктите, включени в кодове по КН 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (висококачествена обикновена пшеница), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 и 1007 00 90, с изключение на хибриди за посев, се изчисляват ежедневно, но се определят от Комисията на петнадесетия ден и на последния работен ден от всеки месец, за прилагане съответно от шестнадесетия ден от месеца и от първия работен ден от следващия месец. Когато петнадесетият ден не е работен ден за Комисията, митата се определят в работния ден, предхождащ петнадесетия ден от съответния месец.
Въпреки това, ако по време на периода на прилагане на така определеното мито изчисленото средно вносно мито се отклонява с 5 EUR на тон или повече от така определеното мито, се прави съответната корекция.
2. Цената, която трябва да се използва за изчисляване на вносното мито, е дневната представителна вносна цена CIF, определена съгласно метода, предвиден в член 5. За всяко определяне съответното вносно мито е средната стойност на вносните мита, изчислени през предходните десет работни дни. За определянето и корекциите Комисията не взема предвид дневните вносни мита, използвани за предходното определяне.
Интервенционната цена, която трябва да се използва за изчисляване на митата, е цената за месеца, през който се прилага митото.
3. Вносните мита, определени съгласно разпоредбите на настоящия регламент, се прилагат до влизане в сила на ново определяне.
При всяко определяне или корекция Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз вносните мита и елементите, използвани за тяхното изчисляване.
4. Когато пристанището на разтоварване в Съюза се намира:
а)
в Средиземно море (отвъд Гибралтарския провлак) или в Черно море и ако стоката пристига през Атлантическия океан или през Суецкия канал, Комисията намалява вносното мито с 3 EUR на тон;
б)
в атлантическите пристанища на Пиренейския полуостров, в Обединеното кралство, Ирландия, Дания, Естония, Литва, Латвия, Полша, Финландия или Швеция и ако стоката пристига през Атлантическия океан, Комисията намалява вносното мито с 2 EUR на тон.
Митническите органи на пристанището на разтоварване издават сертификат в съответствие с образеца, съдържащ се в приложение I, който удостоверява количеството на всеки разтоварен продукт. За да може да бъде намалено митото, предвидено в първа алинея, този сертификат трябва да придружава стоките до приключването на митническите формалности по вноса.
Член 3
1. Вносните мита се намаляват с 24 EUR на тон за твърда царевица, съответстваща на спецификациите, изложени в приложение II.
2. За да се ползва от намалението, посочено в параграф 1, твърдата царевица трябва да е преработена в продукт, включен в код по КН 1904 10 10, 1103 13 или 1104 23, в срок от шест месеца, считано от датата на допускане за свободно обращение.
3. Прилагат са разпоредбите относно употребата за специфични цели в член 82 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 и в членове 291-300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (5).
4. Чрез дерогация от член 293, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 вносителят предоставя на компетентния орган допълнителна гаранция в размер на 24 EUR на тон за твърда царевица, с изключение на случаите, когато вносната лицензия е придружена от сертификат за съответствие, издаден от Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) на Аржентина съгласно член 7, параграф 2, буква а) от настоящия регламент. В този случай в клетка 24 на заявлението за вносна лицензия се посочват видът и номерът на сертификата за съответствие.
Въпреки това, в случай че митото, приложимо в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение, е по-малко от 24 EUR на тон за царевица, гаранцията е равна на размера на митото.
Член 4
Критериите за качество, които трябва да бъдат изпълнени при внос в Съюза, и допустимите отклонения са определени в приложение II.
Член 5
1. За определяне на представителните вносни цени CIF, посочени в член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, следните елементи се използват за висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница, царевица и другите видове фуражни зърнени култури, посочени в член 2, параграф 1 от настоящия регламент:
а)
представителната борсова котировка на пазара на Съединените американски щати;
б)
известните търговски премии и намаления, свързани с тази котировка на пазара на Съединените американски щати в деня на котировката, и по-специално при твърдата пшеница - свързани с качеството на грис;
в)
морското навло и свързаните с него разходи за разстоянието между Съединените американски щати (Мексиканския залив или Дулут) и пристанище Ротердам за кораб с тонаж не по-малко от 25 000 тона.
2. Комисията регистрира всеки работен ден:
а)
елемента, посочен в параграф 1, буква а), от борсите при използване на референтните качества, посочени в приложение III;
б)
елементите, посочени в параграф 1, букви б) и в), от публично достъпна информация.
3. С оглед изчисляване на елемента, посочен в параграф 1, буква б), или съответната котировка FOB, се прилагат следните премии и намаления:
а)
премия в размер на 14 EUR на тон за висококачествена обикновена пшеница;
б)
намаление в размер на 10 EUR на тон за твърда пшеница от средно качество;
в)
намаление в размер на 30 EUR на тон за твърда пшеница от ниско качество.
4. Представителните вносни цени CIF за твърда пшеница, висококачествена обикновена пшеница и царевица представляват сумата от елементите, посочени в параграф 1, букви а), б) и в). Представителните вносни цени CIF за ръж и сорго се изчисляват чрез прилагане на котировките за ечемик в Съединените американски щати съгласно разпоредбите на приложение III.
5. Представителните вносни цени CIF за семена от обикновена пшеница, включена в код по КН 1001 90 91 и за семена от царевица, включена в код по КН 1005 10 90, са цените, изчислени съответно за висококачествена обикновена пшеница и царевица.
Член 6
1. Заявленията за вносни лицензии за висококачествена обикновена пшеница са допустими само ако заявителят:
а)
впише качеството, което ще бъде внесено, в клетка 20 от вносната лицензия;
б)
се ангажира писмено да предостави на компетентния орган в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение специална допълнителна гаранция към гаранциите, предвидени в член 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2003 на Комисията (6).
Допълнителната гаранция, посочена в първа алинея, буква б), е в размер на 95 EUR за тон. Въпреки това, в случай че вносната лицензия е придружена от сертификати за съответствие, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) и от Канадската комисия по зърнените култури (CGC) съгласно член 7, параграф 2, буква б) или в), не се изисква допълнителна гаранция. В този случай в клетка 24 от вносната лицензия се посочват видът и номерът на сертификата за съответствие.
2. Заявленията за вносни лицензии за твърда пшеница са допустими само ако заявителят:
а)
впише качеството, което ще бъде внесено, в клетка 20 от вносната лицензия;
б)
се ангажира писмено да предостави на компетентния орган в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение специална допълнителна гаранция към гаранциите, предвидени в член 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2003, в случай че вносното мито за качеството, посочено в клетка 20 от вносната лицензия, не е най-високото мито за съответната категория продукт.
Размерът на допълнителната гаранция, посочена в първа алинея, буква б), представлява разликата в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение между най-високото мито и митото, приложимо за посоченото качество, плюс добавка в размер на 5 EUR на тон. Въпреки това, в случай че вносното мито, приложимо за различните качества твърда пшеница, е нула, не се изисква поемане на ангажимента, посочен в първа алинея, буква б).
В случай че вносната лицензия е придружена от сертификати за съответствие, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) и Канадската комисия по зърнените култури (CGC) съгласно член 7, не се изисква допълнителна гаранция. В този случай в клетка 24 от вносната лицензия се посочва видът на сертификата за съответствие.
3. В случай на преустановяване на вносните мита за всички категории качество на обикновена пшеница съгласно член 187 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 допълнителната гаранция от 95 EUR за тон, посочена в параграф 1 от настоящия член, не се изисква за целия период, в който е валидно преустановяването.
Член 7
1. Митническото учреждение, отговорно за допускането за свободно обращение, взема съгласно приложение I към Регламент (ЕО) № 152/2009 на Комисията (7) представителни проби от всяка партида висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница и твърда царевица. Въпреки това, в случай че вносното мито, приложимо за различните качества, е едно и също, проби не се вземат.
Ако все пак Комисията официално признае сертификат за качество на висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница или твърда царевица, издаден от страната на произход на зърнените култури, проби за проверка на удостовереното качество се вземат само от достатъчно представителен брой партиди.
2. Съгласно принципите, определени в членове 63-65 от Регламент (ЕИО) № 2454/93, Комисията признава официално следните сертификати за съответствие:
а)
сертификати, издадени от Servicio nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) на Аржентина за твърда царевица;
б)
сертификати, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) на Съединените американски щати за висококачествена обикновена пшеница и висококачествена твърда пшеница;
в)
сертификати, издадени от Канадската комисия по зърнените култури (CGC) за висококачествена обикновена пшеница и висококачествена твърда пшеница.
В приложение IV фигурират образците на сертификатите за съответствие, издавани от Senasa. Копие от печатите, разрешени от аржентинското правителство, ще бъде публикувано в Официален вестник на Европейския съюз.
В приложение V фигурират образците на сертификатите за съответствие и печатите, издавани от FGIS.
В приложение VI фигурират образците на сертификатите за съответствие, спецификациите на качеството за износ и печатите, издавани от CGC.
В случай че аналитичните параметри, вписани в сертификатите за съответствие, издадени от институциите, посочени в първа алинея, показват съответствие със стандартите за качество на висококачествената обикновена пшеница, твърдата пшеница и твърдата царевица, установени в приложение II, проби се вземат от не по-малко от 3 % от стоките, пристигащи във всяко пристанище на разтоварване в хода на пазарната година.
Стоките се класират в стандартното качество, за което са изпълнени всички изисквания, посочени в приложение II.
3. Референтните методи за анализите, посочени в параграф 1, са описаните в Регламент (ЕС) № 1272/2009 на Комисията (8).
Твърдата царевица е царевицата от вида Zea mays indurata, чиито зърна имат предимно твърда ендосперма (твърда или рогова тъкан). Като цяло зърната са с оранжев или червен цвят. Горната част (противоположната на зародиша), или корона, няма цепка.
Като зърна от твърда царевица се определят зърната, които отговарят на два критерия:
а)
тяхната корона няма цепка и
б)
при надлъжен разрез ендоспермата им има брашняна централна част, обгърната изцяло от рогова част. Тази рогова част трябва да представлява по-голямата част от цялата площ на разреза.
Процентът на зърна от твърда царевица се определя чрез преброяване на броя на зърната, отговарящи на критериите, посочени в трета алинея, в представителна мостра от сто зърна.
Референтният метод за определянето на показателя на флотация е определен в приложение VII.
4. В случай че резултатите от анализа показват по-ниско от вписаното във вносната лицензия стандартно качество на внесената висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница и твърда царевица, вносителят заплаща разликата между вносното мито, приложимо за посочения в лицензията продукт, и митото за действително внесения продукт. В този случай гаранцията за вносната лицензия, посочена в член 12, буква а) от Регламент (ЕО) № 1342/2003, и допълнителната гаранция, предвидена в член 3, параграф 4 и член 6, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент, се освобождават, с изключение на добавката от 5 EUR, предвидена във втора алинея от горепосочения параграф 2.
В случай че разликата, посочена в първа алинея, не бъде платена в срок от един месец, допълнителната гаранция, предвидена в член 3, параграф 4 и член 6, параграфи 1 и 2, се задържа.
5. Представителните проби от внесените зърнени култури, взети от компетентния орган на държавата-членка, трябва да се пазят шест месеца.
Член 8
Регламент (ЕО) № 1249/96 се отменя.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение IX.
Член 9
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 юли 2010 година.
32010R0642
L 187/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
20.07.2010.
KOMISIJE (EU) br. 642/2010
od 20. srpnja 2010.
o pravilima za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu uvoznih carina za sektor žitarica
(kodifikacija)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZUT-u) (1), a posebno njezin članak 143. u vezi s člankom 4.,
budući da:
(1)
Uredba Komisije (EZ) br. 1249/96 od 28. lipnja 1996. o pravilima za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1766/92 u pogledu uvoznih carina za sektor žitarica (2) znatno je izmijenjena nekoliko puta (3). Radi jasnoće i racionalnosti navedenu Uredbu treba kodificirati.
(2)
Člankom 135. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 predviđa se naplata carine Zajedničke carinske tarife pri uvozu proizvoda iz njezinog članka 1. Međutim, za proizvode iz članka 136. stavka 1. te Uredbe uvozna carina predstavlja interventnu cijenu koja je na snazi za te proizvode u vrijeme uvoza, uvećana za 55 % te potom umanjena za uvoznu cijenu CIF koja se primjenjuje za pošiljku.
(3)
Za potrebe razvrstavanja uvezenih proizvoda na klase, proizvodi iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 se, u određenim slučajevima, klasificiraju u nekoliko razreda standardne kvalitete. Stoga se razredi standardne kvalitete koji se koriste utvrđuju korištenjem objektivnih kriterija za razvrstavanje na klase te se određuju stope odstupanja koje omogućuju da se proizvodima dodijele najprimjereniji razredi kakvoće. Od mogućih objektivnih kriterija za razvrstavanje u razrede kvalitete za običnu pšenicu, sadržaj bjelančevina, specifična težina i sadržaj raznih nečistoća (Schwarzbesatz) kriteriji su koji se najčešće koriste u trgovini i najlakši su za korištenje. Za tvrdu pšenicu, ti su kriteriji specifična težina, sadržaj raznih nečistoća (Schwarzbesatz) i sadržaj caklavog zrna. U skladu s tim, uvezenu je robu potrebno podvrgnuti analizi kojom se utvrđuju ti parametri za svaku uvezenu seriju. Međutim, u slučajevima kada je Unija uspostavila službenu proceduru za priznavanje certifikata kvalitete koje izdaju tijela države podrijetla, te se analize mogu provoditi tek putem provjere i to na dostatnom reprezentativnom broju uvezenih serija.
(4)
Člankom 136. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 predviđa se da se za potrebe izračunavanja uvozne carine odrede reprezentativne uvozne cijene CIF, i to na redovitoj bazi, za proizvode iz stavka 1. tog članka. Za određivanje tih cijena treba odrediti uporabu kotacija kvaliteta nekoliko pšenica i drugih žitarica. Treba odrediti stvarne izvore kotacija koje se koriste.
(5)
Uporaba kotacija za različite vrste pšenice i ostale žitarice na robnim burzama Sjedinjenih Američkih Država predstavlja transparentan i objektivan temelj za određivanje uvoznih cijena CIF. Dodavanje trgovinske premije, dodijeljene na tržištu Sjedinjenih Država svakoj kvaliteti različitih žitarica, omogućuje da se burzovna kotacija svaku žitaricu pretvori u izvoznu cijenu FOB iz Sjedinjenih Američkih Država. Dodavanjem troškova prekomorskog prijevoza između Meksičkog zaljeva ili Velikih jezera te luke u Uniji koji su navedeni na tržištu prijevoza, te cijene FOB lako se konvertiraju u reprezentativnu uvoznu cijenu CIF. S obzirom na količinu prijevoza i trgovine koji se obavljaju u luci Rotterdamu, ta je luka odredište u Uniji za koju su kotacije prijevoza najpoznatije, najtransparentnije i najdostupnije. Stoga je odredišna luka koju treba odabrati u Uniji Rotterdam.
(6)
U skladu s tim, zbog transparentnosti, reprezentativne uvozne cijene CIF iz članka 136. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007, određuju se na temelju kotacija robnih burzi za predmetne žitarice uvećane za trgovinske premije dodijeljene žitaricama i troškove prekomorskog prijevoza između Meksičkog zaljeva ili Velikih jezera i luke Rotterdama. Međutim, razlike teretnih troškova prema luci odredišta opravdavaju paušalnu prilagodbu uvozne carine za luke Unije smještene na Sredozemlju i Crnom moru, na atlantskoj obali Iberijskog poluotoka, u Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj, u nordijskim zemljama, u baltičkim zemljama i Poljskoj. Svakodnevno treba pratiti čimbenike izračuna tako određenih reprezentativnih uvoznih cijena CIF tako da se može pratiti trend tih cijena. U slučaju sirka i raži, reprezentativna uvozna cijena CIF izračunana za ječam omogućava procjenu tržišne situacije za ta dva proizvoda, čime se određena reprezentativna uvozna cijena CIF za ječam primjenjuje i za ta dva proizvoda.
(7)
Za potrebe utvrđivanja izvozne carine za žitarice iz članka 136. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 određuje se razdoblje od deset radnih dana bilježenja reprezentativnih uvoznih cijena CIF za svaku žitaricu koje će odražavati tržišne trendove, bez uvođenja nesigurnosti. Stoga se uvozne carine za ove proizvode mogu odrediti petnaestog dana i zadnjeg radnog dana svakog mjeseca koristeći prosječnu reprezentativnu uvoznu cijenu CIF zabilježenu tijekom tog razdoblja. Tako izračunana uvozna carina može se primijeniti dva tjedna bez osjetnih narušavajućih učinaka na plaćenu uvoznu cijenu carine. Međutim, ako tijekom obračunskog razdoblja nije dostupna burzovna kotacija za reprezentativne uvozne cijene CIF ili ako se, kao posljedica naglih promjena u komponentama obračuna, uvozne carine značajno razlikuju tijekom razdoblja obračuna, moraju se poduzeti radnje kako bi se održala ispravna reprezentativna cijena dotičnog proizvoda. U slučaju velikih promjena u burzovnoj kotaciji, trgovinskim premijama prilaženim kotacijama, troškovima prekomorskog prijevoza ili deviznom tečaju koji se koristi za izračunavanje reprezentativne uvozne cijene CIF proizvoda, cijenu koja se koristi za obračun uvozne carine treba održati reprezentativnom pomoću prilagodbe koja odgovara odstupanju od nje, čemu odgovaraju navedene promjene. Čak i kada se napravi ova vrsta prilagodbe, vrijeme sljedećeg određivanja ne treba biti promijenjeno.
(8)
U slučaju uvoza kukuruza tvrdunca, burzovna kotacija koja se koristi za izračun reprezentativne uvozne cijene CIF ne mora, bilo zbog posebne kvalitete robe ili zbog njezine cijene koja uključuje premiju kvalitete umjesto uobičajene cijene, voditi računa o postojanju takve premije umjesto uobičajenih uvjeta na tržištu. Da bi se uzele u obzir takve premije kvalitete umjesto cijena ili kotacija, uvoznicima koji dokažu da su koristili robu za proizvodnju visokokvalitetnih proizvoda te opravdavaju postojanje takvih premija, treba, paušalno, nadoknaditi dio troškova plaćenih uvoznih carina.
(9)
Kako bi se osiguralo da uvoznici poštuju odredbe ove Uredbe, od njih treba zatražiti dodatno osiguranje osim onoga koje se odnosi na dozvole.
(10)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Carinske stope Zajedničke carinske tarife iz članka 135. i članka 136. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 su one koje se primjenjuju na datum određen člankom 67. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (4).
Članak 2.
1. Uvozne carine iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 za proizvode s oznakama KN 1001 10 00, 1001 90 91 i ex 1001 90 99 (obična pšenica visoke kvalitete), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 i 1007 00 90, osim hibrida za sjetvu, izračunavaju se svakodnevno, ali određuje ih Komisija za primjenu petnaestog i posljednjeg radnog dana u mjesecu, odnosno od šesnaestog dana u mjesecu i prvog dana sljedećeg mjeseca. Kada petnaesti dan nije radni dan Komisije, carine se određuju na radni dan koji prethodi petnaestom dotičnog mjeseca.
Međutim, ako se tijekom razdoblja primjene tako određenih carina prosječna uvozna carina razlikuje 5 eura po toni ili više od one koja je određena, treba izvršiti odgovarajuću prilagodbu.
2. Cijena koja se koristi za izračun uvozne carine je svakodnevna reprezentativna uvozna cijena CIF koja se određuje kako je navedeno u članku 5. Za svako određivanje, uvozna carina koja se razmatra je prosjek uvoznih carina izračunan tijekom prethodnih deset radnih dana. Za određivanje i prilagodbe, Komisija ne uzima u obzir dnevne uvozne carine koje su se koristile za prethodno određivanje.
Interventna cijena koja se koristi za obračun carina je cijena koja se koristi u mjesecu u kojem se primjenjuje uvozna carina.
3. Uvozne carine određene kako je predviđeno u ovoj Uredbi primjenjuju se dok na snagu ne stupi novi način utvrđivanja.
Tijekom svakog određivanja ili prilagodbe, Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje uvozne carine i podatke koji se koriste za njihovo izračunavanje.
4. Kada se luka iskrcaja u Uniji nalazi:
(a)
na Sredozemlju (iza Gibraltarskih vrata) ili na Crnom moru i gdje roba stiže preko Atlantskog oceana i Sueskog kanala, Komisija smanjuje uvoznu carinu u iznosu od 3 eura po toni;
(b)
na atlantskoj obali Iberijskog poluotoka, u Ujedinjenoj Kraljevini, Irskoj, Danskoj, Estoniji, Latviji, Litvi, Poljskoj, Finskoj i Švedskoj, gdje roba stiže preko Atlantskog oceana, Komisija smanjuje uvoznu carinu u iznosu od 2 eura po toni.
Carinsko tijelo u luci iskrcaja izdaje potvrdu u skladu s obrascem opisanim u Prilogu I., kojim se potvrđuje istovarena količina svakog proizvoda. Kako bi se odobrilo smanjenje carina predviđeno u prvom podstavku, navedeno mora pratiti robu do okončanja carinskih uvoznih formalnosti.
Članak 3.
1. Uvozne se carine smanjuju za 24 eura po toni za kukuruz tvrdunac koji zadovoljava specifikacije utvrđene u Prilogu II.
2. Kako bi se ostvarila korist od smanjenja predviđenih u stavku 1., kukuruz tvrdunac treba preraditi u proizvod s oznakama KN 1904 10 10, 1103 13 ili 1104 23 u roku od šest mjeseci od dana prihvaćanja ulaska u slobodni promet.
3. Primjenjuju se odredbe krajnjeg korištenja iz članka 82. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 i članaka 291. do 300. Uredbe Komisije (EZ) br. 2454/93 (5).
4. Neovisno o članku 293. stavku 1. točki (e) Uredbe (EEZ) br. 2454/93, uvoznik polaže kod nadležnog tijela dodatno osiguranje u iznosu od 24 eura po toni za kukuruz tvrdunac, osim u slučaju kada je uz uvoznu dozvolu priložen certifikat o sukladnosti kojeg izdaje Servicio de Nacionalnog Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) u skladu s člankom 7. stavkom 2. točkom (a) ove Uredbe. U tim slučajevima, vrsta certifikata o sukladnosti i njezin broj upisuju se u polju 24. zahtjeva za uvoznu dozvolu i same uvozne dozvole.
Međutim, ako je carina, koja se primjenjuje na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet, manja od 24 eura po toni kukuruza, osiguranje mora biti jednako iznosu carine.
Članak 4.
Standardi kvalitete koji se moraju ispunjavati pri uvozu u Uniju i dopuštena odstupanja su oni navedeni u Prilogu II.
Članak 5.
1. Za običnu pšenicu visoke kvalitete, tvrdu pšenicu, kukuruz i drugu žitnu krmu iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe, komponente koje određuju reprezentativne uvozne cijene CIF iz članka 136. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 su:
(a)
reprezentativna burzovna kotacija na tržištu Sjedinjenih Američkih Država;
(b)
poznate trgovinske premije i popusti priloženi toj kotaciji na tržištu Sjedinjenih Američkih Država na dan kotacije, a posebno, u slučaju tvrde pšenice, koji su dodijeljeni kvaliteti krupice;
(c)
troškovi prekomorskog prijevoza i povezani troškovi između Sjedinjenih Američkih Država (Meksički zaljev ili Duluth) i luke Rotterdama za plovila od najmanje 25 000 tona.
2. Povjerenstvo svaki radni dan bilježi:
(a)
komponente iz stavka 1. točke (a) s burze i koristeći referentne kvalitete prikazane u Prilogu III.;
(b)
komponente iz točaka (b) i (c) stavka 1. iz javno dostupnih informacija.
3. S ciljem izračunavanja komponente iz stavka 1. točke (b) ili relevantne kotacije cijene FOB, primjenjuju se sljedeće premije i popusti:
(a)
premija u iznosu od 14 eura po toni za običnu pšenicu visoke kvalitete;
(b)
popust od 10 eura po toni za tvrdu pšenicu srednje kvalitete;
(c)
popust od 30 eura po toni tvrde pšenice niske kvalitete.
4. Reprezentativna uvozna cijena CIF za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu visoke kvalitete i kukuruz je zbroj komponenti navedenih u točkama (a), (b) i (c) stavka 1. Reprezentativna uvozna cijena CIF za raž i sirak izračunava se pomoću kotacije ječma u Sjedinjenim Američkim Državama u skladu s odredbama Priloga III.
5. Reprezentativna uvozna cijena CIF za sjeme obične pšenice s oznakom KN 1001 90 91 i sjeme kukurza s oznakom KN 1005 10 90 jednaka je onoj izračunatoj za običnu pšenicu visoke kvalitete, odnosno za kukuruz.
Članak 6.
1. Zahtjev za uvozne dozvole obične pšenice visoke kvalitete valjan je jedino ako podnositelj zahtjeva:
(a)
u polje 20. uvozne dozvole upiše kvalitetu koja se uvozi;
(b)
daje pismenu obvezu položiti kod relevantnog nadležnog tijela na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet posebno dodatno osiguranje osim onoga koje je predviđeno u članku 12. Uredbe Komisije (EZ) br. 1342/2003 (6).
Dodatno osiguranje iz točke (b) prvog podstavka iznosi 95 eura po toni. Međutim, u slučajevima kada je uz uvoznu dozvolu potrebno priložiti certifikate o sukladnosti koje su izdale Federal Grain Inspection Service (FGIS) i Canadian Grain Commission (CGC) u skladu s člankom 7. stavkom 2. točkama (b) ili (c), nije potrebno dodatno osiguranje. U takvim slučajevima, vrsta certifikata o sukladnosti i njegov broj upisuju se u polje 24. zahtjeva za uvoznu dozvolu i same uvozne dozvole.
2. Zahtjev za uvozne dozvole za tvrdu pšenicu valjan je jedino ako podnositelj zahtjeva:
(a)
u polje 20. uvozne dozvole upiše kvalitetu koja se uvozi;
(b)
daje pismenu obvezu položiti kod relevantnog nadležnog tijela na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet posebno dodatno osiguranje osim onoga koje je predviđeno u članku 12. Uredbe Komisije (EZ) br. 1342/2003 ako uvozna carina na kvalitetu prikazana u polju 20. uvozne dozvole nije najviša carina za dotičnu kategoriju proizvoda.
Iznos dodatnog osiguranja iz točke (b) prvog podstavka je razlika na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet između najviše carine i one koja se primjenjuje za navedenu kvalitetu, uvećana za dodatak od 5 eura po toni. Međutim, kada je uvozna carina koja se primjenjuje na različite kvalitete tvrde pšenice nula, obveza iz točke (b) prvog podstavka nije potrebna.
Kada je uz uvoznu dozvolu priloženi certifikati o sukladnosti koje su izdale Federal Grain Inspection Service (FGIS) i Canadian Grain Commission (CGC) u skladu s člankom 7., nije potrebno dodatno osiguranje. U tom slučaju, polje 24. uvozne dozvole sadrži napomenu o vrsti certifikata o sukladnosti.
3. Kada su carine za svu vrste obične pšenice visoke kvalitete suspendirane temeljem članka 187. Uredbe (EZ) br. 1234/2007, dodatno osiguranje od 95 eura po toni iz stavka 1. ovog članka nije potrebno tijekom čitavog razdoblja u kojem su carine suspendirane.
Članak 7.
1. Carinarnica puštanja u slobodan promet, u skladu s Prilogom I. Uredbi Komisije (EZ) br. 152/2009 (7), uzima reprezentativne uzorke svake pošiljke obične pšenice visoke kvalitete, tvrde pšenice i kukuruza tvrdunca. Međutim, uzimanje uzoraka ne provodi se kada je uvozna carina za različite kvalitete jednaka.
Međutim, ako Komisija službeno priznaje certifikat kvalitete za običnu pšenicu visoke kvalitete, tvrdu pšenicu ili kukuruz tvrdunac, koji je izdan u zemlji podrijetla žitarica, uzimaju se uzorci za provjeru potvrđene kvalitete samo iz dovoljnog reprezentativnog broja pošiljaka.
2. Komisija službeno priznaje sljedeće certifikate o sukladnosti u skladu s načelima utvrđenim u člancima 63. do 65. Uredbe (EEZ) br. 2454/93:
(a)
certifikate koje izdaje Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) iz Argentine za kukuruz tvrdunac;
(b)
certifikate koje izdaje Federal Grains Inspection Services (FGIS) Sjedinjenih Američkih Država za običnu pšenicu visoke kvalitete i tvrdu pšenicu visoke kvalitete;
(c)
certifikate koje izdaje Canadian Grain Commission (CGC) iz Kanade za običnu pšenicu visoke kvalitete i tvrdu pšenicu visoke kvalitete.
Prazan primjerak certifikata o sukladnosti koje izdaje Senasa naveden je u Prilogu IV. Reprodukciji pečata koje je ovlastila argentinska vlada objavljuju se u Službenom listu Europske unije.
Prazni primjerci certifikata o sukladnosti i pečata koje izdaje FGIS navedeni su u Prilogu V.
Prazni primjerci certifikata o sukladnosti, izvoznih specifikacija i pečata izdaje CGC navedeni su u Prilogu VI.
Kad su analitički parametri upisani u certifikate o sukladnosti koje izdaju tijela iz prvog podstavka u skladu sa standardima kvalitete za običnu pšenicu visoke kvalitete, tvrdu pšenicu i kukuruz tvrdunac navedenima u Prilogu II., uzorci se uzimaju od najmanje 3 % tereta koji stiže u svaku ulaznu luku tijekom tržišne godine.
Roba se klasificira u standardne kvalitete za koje su ispunjeni svi uvjeti navedeni u Prilogu II.
3. Standardne metode za utvrđivanje navedene iz stavka 1. su metode navedene u Uredbi Komisije (EU) br. 1272/2009 (8).
Kremeni kukuruz je kukuruz vrste Zea mays indurata čija zrnca čini pretežito staklasti endosperm (čvrste ili rožnate teksture). Uglavnom su narančaste ili crvene boje. Gornji dio (nasuprot klice), ili kruna, nema pukotina.
Staklasta zrna kukuruza tvrdunca definirana su kao žitarice ako zadovoljavaju dva kriterija:
(a)
njihova kruna nema pukotina;
(b)
kada se uzdužno prerežu, njihov endosperm ima brašnasti središnji dio koji je u potpunosti okružen rožnatim dijelom. Rožnati dio mora predstavljati veći dio ukupne površine reza.
Postotak staklastog zrnja utvrđuje se brojanjem na reprezentativnom uzorku od 100 zrnaca, što je broj koji zadovoljava kriterije iz trećeg podstavka.
Referentna metoda za određivanje indeksa plutanja nalazi se u Prilogu VII.
4. Ako rezultati analize pokazuju da su uvezena obična pšenica visoke kvalitete, tvrda pšenica i kukuruz tvrdunac niže kvalitete od standardne kvalitete koja je upisana u uvoznu dozvolu, uvoznik je dužan platiti razliku između uvozne carine koja se primjenjuje na proizvod prikazan na dozvoli i one na stvarno uvezeni proizvod. U tom slučaju, oslobađa se od osiguranja za uvoznu dozvolu iz članka 12. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1342/2003 i dodatnog osiguranja predviđenog u članku 3. stavku 4. i članku 6. stavcima 1. i 2. ove, osim 5 eura dodatka predviđenog u drugom podstavku članka 6. stavka 2.
Ako se razlika iz prvog podstavka ne plati u roku od mjesec dana, gubi se dodatno osiguranje predviđeno u članku 3. stavku 4. te članku 6. stavcima 1. i 2.
5. Reprezentativni uzorci uvezenih žitarica koje su uzela nadležna tijela države članice čuvaju se šest mjeseci.
Članak 8.
Uredba (EZ) br. 1249/96 stavlja se izvan snage.
Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu IX.
Članak 9.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2010.