РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1186/2010 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои системи от графитни електроди с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпинговото разследване („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1629/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90 с произход от Индия („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 0 %.
(2)
След провеждането на разследване за субсидиране на вноса, с Регламент (ЕО) № 1628/2004 (3) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90 с произход от Индия („окончателните изравнителни мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 15,7 % с изключение за едно дружество, за което митническата ставка беше 7 %.
(3)
След ex officio частично междинно преразглеждане на изравнителните мерки, с Регламент (ЕО) № 1354/2008 (4) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1628/2004 и Регламент (ЕО) № 1629/2004. Окончателните изравнителни мита бяха променени на 6,3 % и 7,0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчно мито от 7,2 %. Окончателните антидъмпингови мита бяха променени на 9,4 % и 0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 8,5 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 юни 2009 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от трима производители от Съюза: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH („заявителите“), които представляват основен дял - в настоящия случай над 90 % от общото производство в Съюза на някои системи от графитни електроди.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 17 септември 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Успоредни разследвания
(7)
С известие за образуване на производство, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 септември 2009 г. (7), Комисията също така съобщи за започването на разследване за преглед с оглед изтичането на срока на действие на окончателните изравнителни мерки въз основа на член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (8).
5. Разследване
5.1. Разследван период
(8)
Разследването на продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(10)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(11)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители беше счетено за целесъобразно - в съответствие с член 17 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо да се използва представителна извадка и ако да - да се подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Нямаше обаче несвързани вносители, които да предложат своето съдействие. Следователно изготвянето на представителна извадка не бе необходимо.
(12)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от три групи от производители от Съюза (т.е. заявителите), един производител износител и 17 ползватели. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителната извадка и в хода на разследването нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да се представят.
(13)
Само единият от двамата известни производители износители в Индия, а именно HEG Limited (наричан по-долу „HEG“), съдейства напълно по време на преразглеждането, като представи отговор на въпросника. В тази връзка следва да се отбележи, че по време на първоначалното разследване пълното официално наименование на това дружество беше Hindustan Electro Graphite Limited. Впоследствие дружеството промени наименованието си на HEG Limited. Вторият производител износител, който оказваше съдействие по време на първоначалното разследване, а именно Graphite India Limited (наричан по-долу „GIL“), реши да не представя отговор на въпросника в рамките на настоящото преразглеждане.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden и Meitingen, Германия;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Швейцария;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Испания;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Германия.
б)
производител износител в Индия
-
HEG Limited, Bhopal.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият при настоящото преразглеждане продукт e същият като този от първоначалното разследване, а именно графитни електроди от вид, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, използвани за такива електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90, внесени заедно или поотделно, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(16)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван от производителя износител на вътрешния пазар на Индия, а също продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за сходни продукти по смисъла член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(17)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Общи положения
(18)
Един производител износител от Индия оказа съдействие. Вторият известен производител износител не оказа съдействие при разследването.
(19)
Сравнението на обема на износа на оказалия съдействие производител износител с общия обем на износа към Съюза от Индия показа, че делът на оказалия съдействие производител износител представлява преобладаващата част от вноса в Съюза от Индия по време на РПП. Следователно бе счетено, че степента на съдействие е голяма.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Нормална стойност
(20)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани от оказалия съдействие производител износител на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(21)
Впоследствие Комисията определи онези видове сходен продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза. Показателите, отчитани при определянето на видовете системи от графитни електроди, бяха: i) дали се продават със или без нипели; ii) диаметърът им; и iii) дължината им.
(22)
Оказалият съдействие производител износител заяви, че фактът, че системите от графитни електроди се произвеждат от кокс с различно качество (основна суровина), също следва да се вземе предвид, когато се установяват идентични или пряко сравними видове системи от графитни електроди. И в действителност бе потвърдено, че в производствения процес дружеството е използвало два различни вида кокс: внасян иглест кокс, който е с по-високо качество, и обикновен кокс, който може да се набави на индийския пазар. Също така бе потвърдено, че в зависимост от използвания вид кокс се определят и разходите за производство и цената на крайния продукт.
(23)
Поради тази причина, за да се гарантира обективно сравнение, Комисията раздели всеки от видовете на продукта на продукти с по-ниско и продукти с по-високо качество за целите на изчислението на дъмпинга.
(24)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид продукт са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(25)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на продажбите на въпросния вид продукти на независими клиенти, които носеха печалба. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(26)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяния вид, по отношение на които при необходимост е извършена дооценка, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, като данните се предоставят от разследвания производител в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(27)
Тъй като всички експортни продажби на оказалия съдействие индийски производител износител за Съюза са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше формирана на основата на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на базата на цена франко завода и на едно и също ниво на търговия. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени дооценки с оглед на разликата по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и съпътстващите разходи, финансовите разходи, банковите такси и платените от заявителя антидъмпингови мита.
(29)
Оказалият съдействие индийски производител износител твърдеше, че в неговия случай схемата за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) на практика е схема за възстановяване на мита, тъй като лицензите по схемата DEPBS се използват само за плащане на митата за вноса на суровините, използвани за производството на графитните електродни системи. Следователно разходите за митата за вноса, плащани за суровините, се възстановяват, когато продуктът се изнася, което води до по-ниска експортна цена. Следователно дружеството твърдеше, че следва да се направи дооценка на цените на вътрешния пазар, тъй като те не са повлияни от възстановяването на стойността на митата за внос. Разследването показа, че противно на твърденията дружеството използва безмитно внесените суровини както за производството на системи от графитни електроди, предназначени за пазари за износ, така и за производство, предназначено за вътрешния пазар. Следователно схемата DEPBS няма отражение върху ценовата разлика между продаваните на вътрешния пазар и изнасяните продукти и не може да се позволи извършването на дооценка.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на горната методология дъмпинговият марж, установен за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 11-12 %.
(31)
В коментарите си по разгласяването на съществените факти и съображения, въз основата на които бе основано намерението да се препоръча да се продължат съществуващите мерки („окончателното разгласяване“), въпросното дружество заяви, че изчисляването на дъмпинговия марж въз основа на 4 от 12-те месеца на РПП е отклонение от използваната в първоначалното разследване методология, където са взети предвид всичките 12 месеца на разследвания период. Дружеството твърди, следователно, че използваният метод на изчисление е завишил дъмпинговия марж.
(32)
Припомня се, че базирането на изчислението на дъмпинга на период от 4 месеца от РПП е обичайно използваната от Комисията методология при преразглежданията с оглед изтичане на срока на мерките, когато трябва да се определи дали има продължаване на дъмпинга или вероятност от повторение на дъмпинга. При разследването на място бе гарантирано, че 4-те месеца са представителни за целия 12-месечен период. Това бе постигнато посредством съпоставка на разходите и цените от данните за 4-те месеца с тези за оставащите 8 месеца. Освен това подбраните 4 месеца са последните от всяко тримесечие и следователно са равномерно разпределени през 12-месечния период. Следователно Комисията изразява несъгласие с твърдението, че приложената методология променя окончателните заключения по отношение на съществуването на дъмпинг през РПП, както и че с нея е завишен дъмпинговият марж.
(33)
Предвид липсата на съдействие от страна на втория известен индийски производител износител за него не можеше да се изчисли дъмпингов марж. Според искането за преразглеждане обаче износът на посоченото дружество за Съюза също е бил на дъмпингови цени. Тъй като по-голямата част от износа от Индия е свързан с оказалия съдействие индийски производител, за който е установено, че е дъмпингов, и средната цена на разглеждания продукт, внасян от Индия, според Евростат е по-ниска от средната експортна цена на оказалото съдействие дружество, се потвърждава наличието на дъмпинг в национален мащаб.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(34)
Освен анализа за осъществяване на дъмпинг през РПП беше разгледана вероятността за повтаряне на дъмпинга. Предвид факта, че само един производител износител от Индия оказа съдействие в настоящото разследване, при заключенията, изложени по-долу, се разчита на данните, предоставени от единственото оказало съдействие дружество, както и на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно данните от Евростат и искането за преразглеждане.
(35)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: свободният капацитет на индийските производители износители; привлекателността на пазара на Съюза за индийските производители и експортните цени за трети държави.
3.1. Свободен капацитет на износителите
(36)
Що се отнася до оказалия съдействие индийски производител износител, разследването показа, че той има свободен капацитет. Освен това дружеството открито заяви, че възнамерява да увеличи капацитета си. Следва също така да се подчертае, че дружеството е ориентирано към износ, като голяма част от оборота през РПП е генерирана от експортни продажби и че Съюзът остава важно направление за износа въпреки действащите мерки.
(37)
По отношение на втория индийски производител, според искането за преразглеждане, дружеството вече значително е увеличило капацитета си след налагането на мерките и планира да го увеличава още повече. Следователно не може да се изключи, че при липсата на мерки поне част от този увеличен капацитет може да бъде пренасочен към пазара на Съюза.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(38)
Привлекателността на пазара на Съюза може да бъде илюстрирана с факта, че налагането на антидъмпингови и изравнителни мита не е попречило на разрастването на износа от Индия. Напротив, през последните три години износителите от Индия увеличиха повече от два пъти износа си, а пазарният им дял в Съюза нарасна с повече от три пъти. Следва също така да се подчертае, че в рамките на този период нивото на цените на пазара на Съюза нарасна с 40 %.
3.3. Експортни цени за трети държави
(39)
По отношение на износа за трети държави разследването показа, че през РПП нивото на експортните цени франко завод на оказалото съдействие дружество са били по-ниски от експортните цени за Съюза, за които беше установено, че са дъмпингови. Следователно може да се очаква, че при липсата на мерки оказалият съдействие производител износител ще пренасочи поне част от износа си към Съюза предвид привлекателността на пазара там.
3.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(40)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи изводът, че износът от Индия все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. И действително, предвид съществуващия в Индия свободен капацитет и привлекателността на пазара на Съюза изглежда съществува стимул за индийските производители износители да увеличат износа си за пазара на Съюза на дъмпингови цени, поне що се отнася до оказващия съдействие производител износител.
Г. ДЕФИНИРАНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(41)
В Съюза сходният продукт се произвежда от пет дружества или групи дружества, чието производство съставлява общото производство на Съюза на сходния продукт по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Промишленост на Съюза
(42)
Две от петте групи дружества не изказаха подкрепата си за искането и не оказаха съдействие по време на разследването чрез представяне на отговори на въпросника. Следните три групи производители подадоха искането и се съгласиха да окажат съдействие: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Тези три групи дружества на производители представляват основна част от цялостното производство на Съюза на сходния продукт, тъй като делът им е 90 % от общото производство на Съюза на някои системи от графитни електроди, както е изложено в съображение 4 по-горе. Следователно се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и оттук нататък ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(44)
Предвид това, че само един производител износител от Индия на разглеждания продукт оказа съдействие в настоящото разследване, данните, свързани с вноса в Европейския съюз на разглеждания продукт с произход от Индия, не са представени в точни стойности, за да се запази поверителността в съответствие с член 19 от основния регламент.
(45)
Състоянието на промишлеността на системите от графитни електроди е тясно свързано с това на стоманодобивния сектор, тъй като графитните електроди се използват в сектора за производство на електростомана. В този смисъл следва да се отбележи, че през 2007 г. и до първите три тримесечия на 2008 г. се наблюдаваха много положителни пазарни условия в рамките на стоманодобивната промишленост и като следствие от това - и за промишлеността на графитните електроди.
(46)
Следва да се отбележи, че обемът на продажбите на графитните електроди се движеше повече или по-малко в съответствие с обема на стоманодобива. Договорите за доставка на графитни електроди обаче, в чийто обхват попадат цените и количествата, обикновено се договарят за периоди от 6-12 месеца. Следователно обикновено се наблюдава забавяне във времето между развитието на обемите продажби, причинени от промени в търсенето, и евентуално последващо въздействие върху цените.
2. Потребление на пазара на Съюза
(47)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, оценка на обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данни на Евростат за вноса и данните, събирани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Както беше направено по време на първоначалното разследване (9), част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(48)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. Следва да се отбележи, че поради много положителните пазарни условия в началото на разглеждания период потреблението на Съюза е било на много високи нива и е нараснало с 30 % между разследвания период в рамките на първоначалното разследване и 2006 г.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
170 035
171 371
169 744
128 437
Индекс (2006 г.=100)
100
101
100
76
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(49)
Обемът на вноса с произход от Индия („засегнатата държава“) е нараснал със 143 процентни пункта през разглеждания период и е достигнал ниво от 5 000 до 7 000 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал с повече от три пъти между 2006 г. и РПП, когато е достигнал до ниво от около 5 %. През РПП пазарният дял е продължил да расте въпреки значителния спад в търсенето. Цените на вноса от засегнатата държава са нараснали с 52 % през разглеждания период, като са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при цените на промишлеността на Съюза, но са останали значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. Данните в таблица 2 не са представени с точните стойности от съображения за поверителност, тъй като в Индия има само двама известни производители износители.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатата държава (в тонове)
От 2 000 до 3 000
От 3 000 до 4 000
От 7 000 до 9 000
От 5 000 до 7 000
Индекс (2006 = 100)
100
123
318
243
Пазарен дял на вноса от засегнатата държава
Около 1,5 %
Около 2 %
Около 5 %
Около 5 %
Цени на вноса от засегнатата държава (евро/тон)
Около 2 000
Около 2 600
Около 3 000
Около 3 200
Индекс (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(50)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Производство
(51)
През РПП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2006 г. Производството на промишлеността на Съюза първоначално е нараснало с 2 % през 2007 г. в сравнение с 2006 г., след което е спаднало рязко, най-вече през РПП.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
272 468
278 701
261 690
192 714
Индекс (2006 г.=100)
100
102
96
71
4.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(52)
Производственият капацитет е намалял незначително (като цяло с 2 %) между 2006 г. и РПП. Тъй като производството също е намаляло през 2008 г., най-вече през РПП, полученото равнище на използване на капацитета като цяло е показало намаление с 25 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
298 500
292 250
291 500
293 500
Индекс (2006 = 100)
100
98
98
98
Използване на капацитета
91 %
95 %
90 %
66 %
Индекс (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Стокови наличности
(53)
Равнището на крайните стокови наличности на промишлеността на Съюза е останало непроменено през 2007 г. в сравнение с 2006 г., а след това е намаляло с 10 % през 2008 г. През РПП нивото на складовите наличности е нараснало незначително, но е било 5 % по-ниско, отколкото през 2006 г.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
21 407
21 436
19 236
20 328
Индекс (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Обем на продажбите
(54)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти са намалели с 39 % през разглеждания период. Те са били много високи в началото на разглеждания период, като са нараснали с приблизително 70 % в сравнение с разследвания период в рамките на първоначалното разследване. Обемът на продажбите е намалял слабо през 2007 и 2008 г., но е останал на сравнително високо равнище (през 2008 г. те все още са били 47 % над нивото на разследвания период в рамките на първоначалното разследване). Обемът на продажбите обаче е спаднал значително между 2008 г. и РПП (с почти една трета).
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (тонове)
143 832
139 491
124 463
88 224
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
87
61
4.5. Пазарен дял
(55)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал постепенно с почти 16 процентни пункта между 2006 и РПП (от 84,6 % до 68,7 %).
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Индекс (2006 г.= 100)
100
96
87
81
4.6. Растеж
(56)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %. Промишлеността на Съюза е загубила почти 16 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е спечелил 3,4 процентни пункта пазарен дял.
4.7. Заетост
(57)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 7 % между 2006 г. и РПП.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост за разглеждания продукт (в хора)
1 942
1 848
1 799
1 804
Индекс (2006 г. = 100)
100
95
93
93
4.8. Производителност
(58)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е намаляла с 24 % между 2006 г. и РПП. Тя е нараснала слабо през 2007 и 2008 г., след което е намаляла с почти 25 % през РПП.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на работник)
140
151
146
107
Индекс (2006 г. = 100)
100
107
104
76
4.9. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(59)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са отбелязали положителна тенденция, като са нараснали с 40 % през разглеждания период. Това се дължи на следното: i) общото ниво на цените на пазара, ii) необходимостта от компенсиране на увеличения в производствените разходи, и iii) начина, по който се определят цените по договорите за доставка.
(60)
През 2007 и 2008 г. промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените в контекста на цялостното повишаване на цените на пазара, което се е дължало на запазилото се голямо търсене на графитни електроди. Това търсене е било в резултат от много положителните пазарни условия, наблюдавани в стоманодобивния сектор до първите три тримесечия на 2008 г., както е изложено в съображение 45.
(61)
Цените също така са се повишили през 2007 и 2008 г., отчасти за да компенсират нарастващите производствени разходи, и по-специално цената на суровините. За периода 2006-2008 г. разходите са се увеличили с 23 %. Промишлеността на Съюза обаче е успяла да компенсира това посредством значителното увеличаване на цените (+ 33 %).
(62)
Цените са продължили да растат през РПП, макар вече в по-малка степен (+ 5 %). Фактът, че цените не са намалели по време на период, когато търсенето е спаднало, се обяснява с начина, по който на пазара се установяват договорите за доставка, и с факта, че повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г. Както е изложено в съображение 46, обемът на продажбите на графитни електроди се е движел повече или по-малко в съответствие с производството на стомана. Договарянето на договорните условия за доставка на графитни електроди обаче за периоди от 6 до 12 месеца може да доведе до забавяне на въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Договорите се договарят въз основата на прогнозни данни за обемите продажби, които може да са различни от действително достигнатите нива на продажбите, като резултатът е, че тенденцията при движението на цената през даден период не е задължително да следва тенденцията в обемите на продажбите за същия период. Такъв е случаят през РПП, когато обемите на продажбите са намалели, но цените са останали високи, тъй като повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г., а някои от доставките, предвидени за 2008 г., са били отложени за 2009 г. Увеличението на цените от 5 % по време на РПП все пак не е било достатъчно, за да компенсира увеличението на разходите (+ 13 %), както е било възможно през предходните периоди. Цените са били предоговорени на по-ниски нива след РПП.
(63)
Както е изложено в съображение 49, цените на вноса от засегнатата държава са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при промишлеността на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/тон)
2 569
3 103
3 428
3 585
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
133
140
4.10. Заплати
(64)
Между 2006 г. и РПП средната заплата на служител се е увеличила с 15 %.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хил. евро)
52
56
61
60
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
118
115
4.11. Инвестиции
(65)
Между 2006 г. и РПП годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от промишлеността на Съюза, се е увеличил с 37 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 14 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Индекс (2006 г. = 100)
100
151
159
137
4.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(66)
С нарастване на разходите от 40 %, настъпило през разглеждания период, промишлеността на Съюза все пак е успяла в периода между 2006 и 2007 г. да увеличи цените си повече, отколкото е увеличила разходите си. Това е довело до повишаване на печалбата от 19 % през 2006 г. до 26 % през 2007 г. От 2007 до 2008 г. цените и разходите са нараснали правопропорционално, като така маржът на промишлеността на Съюза е останал непроменен на нивото от 2007 г. След това печалбите отново са намалели до 19 % през РПП поради въздействието върху разходите на ниското използване на производствения капацитет и високи цени на суровините. Печалбата е продължила да намалява през 2009 г., тъй като промишлеността на Съюза е трябвало да намали цените си, за да отрази общия спад на продажните цени на пазара на графитни електроди поради намаляващо търсене в сектора на стоманодобива.
(67)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВНИ“) е нараснала от 71 % през 2006 г. до 103 % през 2007 г. През 2008 г. тя е нараснала до 119 %, след което е намаляла до 77 % през РПП. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите се е увеличила с 6 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 13
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от нетните продажби)
19 %
26 %
25 %
19 %
ВНИ (нетна печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(68)
Нетният паричен поток от оперативните дейности е нараснал между 2006 и 2007 г. Това увеличение е продължило през 2008 г., след което се е наблюдавало намаление през РПП. Като цяло паричният поток е бил с 28 % по-висок през РПП, отколкото в началото на разглеждания период.
(69)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднение при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Индекс (2006 г. = 100)
100
145
179
128
4.14. Размер на дъмпинговия марж
(70)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.15. Възстановяване от въздействието на предишно субсидиране и предишен дъмпинг
(71)
Показателите, прегледани по-горе, показват, че е налице известно подобрение в икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането през 2004 г. на окончателни изравнителни и антидъмпингови мерки. По-конкретно между 2006 и 2008 г. промишлеността на Съюза се е възползвала от повишените цени и печалби. Това се е дължало на много положителните условия на пазара, които са позволили да се запазят по-високите ценови нива и рентабилност, въпреки че, както е изложено в съображение 55, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял. През същия период обаче и въпреки мерките пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, а продуктите от Индия са били внасяни на цени, по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. През РПП печалбата на промишлеността на Съюза вече е започнала да намалява и през 2009 г. е намаляла още повече поради повишилите се разходи и ограничения ръст на цените.
5. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(72)
Въпреки намаляването на потреблението в Съюза през разглеждания период, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти, а пазарният дял на вноса се е увеличил повече от три пъти (вж. съображение 49). Ако не се отчитат антидъмпинговите и изравнителните мита, през РПП вносът от засегнатата държава е подбивал цените на промишлеността на Съюза, макар и с по-малко от 2 %.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(73)
Поради много положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори, включително и при графитните електроди, през 2007 г. и през първите три тримесечия на 2008 г. промишлеността на Съюза е в сравнително добро икономическо състояние, когато в края на 2008 г. започва икономическата криза. Фактът, че договорите за доставка на графитни електроди обикновено се договарят за период от 6 до 12 месеца, означава, че се наблюдава забавяне при въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Тъй като договорите за РПП са били договорени в етап, когато въздействието на икономическата криза не е могло да бъде предвидено, въздействието на икономическата криза през РПП е било основно по отношение на обема, тъй като по отношение на цените каквото и да било въздействие е щяло да се усети от промишлеността на Съюза със закъснение. В този смисъл следва да се отбележи, че състоянието на промишлеността на Съюза в някаква степен се е влошило дори в периода на благоприятните икономически условия, като се е наблюдавала известна загуба на пазарния дял спрямо вноса от засегнатата държава. Фактът, че това влошаване не е довело до по-значително неблагоприятно въздействие, отчасти се е дължал на голямото търсене през 2007-2008 г., което е позволило на промишлеността на Съюза да запази големия обем производство и продажби и отчасти се е дължал на това, че когато тези обеми са намалели през РПП, все пак е било възможно цените да се запазят поради забавянето във времето, споменато по-горе.
5.3. Внос от други държави
(74)
Поради включването на продукти, различни от продукта, предмет на разследването, в данните за вноса, предоставени от Евростат по код по КН, бе извършен следният анализ въз основа на данните за вноса на ниво код по Тарик, допълнени от информацията от събраните в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент данни. Част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(75)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави се е увеличил с 63 % от около 11 000 тона през 2006 г. до около 18 500 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 6,6 % през 2006 г. на 14,4 % през РПП. Средната цена на вноса от други трети държави се е увеличила с 42 % между 2006 г. и РПП. Основният внос изглежда е от Китайската народна република (КНР), Русия, Япония и Мексико, които са единствените държави с индивидуален пазарен дял, по-висок от 1 % през РПП. Вносът от тези държави се разглежда по-подробно в съображенията по-долу. Вносът от девет други държави има общ пазарен дял само от около 2 % и не се разглежда по-нататък.
(76)
Пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил с 2,4 процентни пункта през разглеждания период (от 0,2 % до 2,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от Индия.
(77)
Пазарният дял на вноса от Русия се е увеличил с 4,2 процентни пункта през разглеждания период (от 1,9 % до 6,1 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, малко по-ниски от цените на промишлеността на Съюза, но по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(78)
Пазарният дял на вноса от Япония е намалял с 0,4 процентни пункта през разглеждания период (от 2,0 % до 1,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, които са били сходни или по-високи от цените на промишлеността на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(79)
Пазарният дял на вноса от Мексико се е увеличил с 1,0 процентен пункт през разглеждания период (от 0,9 % до 1,9 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-високи от цените на промишлеността на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(80)
В заключение може да се каже, че не може да се изключи възможността развитието на вноса от КНР и от Русия да е повлияло донякъде върху загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза. Предвид общия характер на наличните статистически данни за вноса обаче, които не позволяват сравнение на цените по вид на продукта, както бе възможно за Индия въз основа на подробната информация, предоставена от производителя износител, въздействието на вноса от КНР и Русия не може да се установи със сигурност.
Таблица 15
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
11 289
11 243
19 158
18 443
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
170
163
Пазарен дял на вноса от други държави
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Цени на вноса от други държави (евро/тон)
2 467
3 020
3 403
3 508
Индекс (2006 г. = 100)
100
122
138
142
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
421
659
2 828
3 380
Индекс (2006 г. = 100)
100
157
672
804
Пазарен дял на вноса от КНР
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Цена на вноса от КНР (евро/тон)
1 983
2 272
2 818
2 969
Индекс (2006 г. = 100)
100
115
142
150
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Русия (в тонове)
3 196
2 887
8 441
7 821
Индекс (2006 г. = 100)
100
90
264
245
Пазарен дял на вноса от Русия
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Цени на вноса от Русия (евро/тон)
2 379
2 969
3 323
3 447
Индекс (2006 г. = 100)
100
125
140
145
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Япония (в тонове)
3 391
2 223
3 731
2 090
Индекс (2006 г. = 100)
100
66
110
62
Пазарен дял на вноса от Япония
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Цени на вноса от Япония (евро/тон)
2 566
3 131
3 474
3 590
Индекс (2006 г. = 100)
100
122
135
140
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Мексико (в тонове)
1 478
2 187
2 115
2 465
Индекс (2006 г. = 100)
100
148
143
167
Пазарен дял на вноса от Мексико
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Цени на вноса от Мексико (евро/тон)
2 634
3 629
4 510
4 554
Индекс (2006 г. = 100)
100
138
171
173
6. Заключение
(81)
Както е посочено в съображение 49, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти между 2006 г. и РПП. Като се има предвид, че потреблението е спаднало с почти 25 % за същия период, това е довело до рязко покачване на пазарния дял на индийските износители от 1,5 % през 2006 г. до около 5 % през РПП. Макар цените на индийските износители за Съюза да са нараснали значително през разглеждания период като резултат от като цяло високите пазарни цени, те все още са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(82)
Между 2006 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите и изравнителните мерки, няколко важни показателя са се развили неблагоприятно: обемът на продукцията и на продажбите е намалял със съответно 29 % и 39 %, използването на капацитета е намаляло с 28 % и е било последвано от намаление в нивата на заетост и на производителност. Макар част от тези неблагоприятни тенденции да могат да се обяснят с отчетливото намаление на потреблението, което е отбелязало спад с почти 25 % през разглеждания период, значителното намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза (спад от 15,9 процентни пункта между 2006 г. и РПП) също трябва да се разглежда с оглед на постоянното увеличение на пазарния дял на вноса от Индия.
(83)
Що се отнася до относително високите стойности на печалбата през РПП, то това се е дължало предимно на запазилото се високо ниво на цените поради причините, изложени в съображение 62. Прави се заключението, че през разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило като цяло и че състоянието на промишлеността на Съюза е било нестабилно към края на РПП въпреки сравнително високите нива на печалбата в този момент, когато усилията му за поддържане на обема на продажбите и на достатъчно ценово равнище в обстановка на намалено търсене са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на дъмпинговия внос от Индия.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(84)
Както беше показано, въвеждането на антидъмпинговите мерки е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови само в известна степен от претърпените вреди. Когато високите нива на потребление в Съюза обаче, усетени през по-голямата част на разглеждания период, изчезват по време на РПП, промишлеността на Съюза е поставена в несигурна и уязвима ситуация и е изложена на вредоносния ефект от дъмпинговия внос от Индия. По-конкретно способността на промишлеността на Съюза да компенсира повишените разходи е слаба към края на РПП.
2. Връзка между експортния обем и цени за трети държави и експортния обем и цени за Съюза
(85)
Беше установено, че средната експортна цена на индийските продажби за държави, които не са членки на ЕС, е по-ниска от средната експортна цена за Съюза, а също и по-ниска от тази на вътрешния пазар. Продажбите на индийските износители в държави, които не са членки на ЕС, се осъществяват в значителни количества, формиращи по-голямата част от общите експортни продажби. По тази причина бе отчетено, че ако мерките се оставят да загубят сила, индийските износители ще имат стимул да пренасочат значително количество от своя износ от други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза на ценови нива, които дори да са по-високи от тези в третите държави, вероятно ще останат под текущите нива на експортните цени към Съюза.
3. Неизползван капацитет и стокови запаси на индийския пазар
(86)
Оказалият съдействие индийски производител е разполагал със значителен свободен капацитет и е планирал да повиши капацитета си през 2010-2011 г. Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към Съюза, по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
(87)
В коментарите си по разгласяването оказалият съдействие индийски производител изказа твърдението, че свободният му капацитет се е дължал главно на икономическата криза и свързания с нея спад в търсенето. Значителна част от свободния капацитет на дружеството обаче може да се обясни с факта, че то значително е увеличило капацитета си между 2006 г. и РПП. Освен това следва да се отбележи, че дружеството е планирало допълнително увеличение на капацитета. Следва също така да се отбележи, че има и друг индийски производител, който не е оказал съдействие, но има подобен капацитет и използване на капацитета и който също наскоро е обявил още по-значително увеличение на капацитета.
4. Заключение
(88)
Производителите в засегнатата държава имат потенциала да увеличат и/или да пренасочат своя експортен обем към пазара на Съюза. Освен това цените на индийските износители за трети държави са по-ниски от цените в Съюза. Разследването показа, че на основата на сравними видове продукт оказалият съдействие производител износител е продавал разглеждания продукт на цени, по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Тези ниски цени най-вероятно ще намалеят в съответствие с по-ниските цени, налагани в останалите части на света. Подобно ценово поведение, съчетано със способността на износителите от засегнатата държава да доставят значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, най-вероятно ще има отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
(89)
Както бе показано по-горе, положението на промишлеността на Съюза остава уязвимо и нестабилно. Ако промишлеността на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатата държава на дъмпингови цени, това най-вероятно ще доведе до спад в нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до последващо влошаване на финансовото положение до нивата, установени при първоначалното разследване. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до повтаряне на съществената вреда за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе направено изследване дали продължаването на съществуващите антидъмпингови мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността от Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(91)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че въвеждането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(92)
На тази основа бе проучено дали въпреки изводите за вероятното продължаване или повтаряне на вредоносния дъмпинг съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да запази мерките.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(93)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо състояние след налагането на антидъмпинговите мерки през 2004 г. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила рентабилността си в годините преди РПП, контрастира рязко със състоянието преди въвеждането на мерките. Промишлеността на Съюза обаче последователно е губила от пазарния си дял, докато вносът от засегнатата държава значително е увеличил пазарния си дял през разглеждания период. Без мерките промишлеността на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносители/ползватели
(94)
Нито един от деветимата несвързани вносители, с които бе установена връзка, не предложи своето съдействие.
(95)
Седемнадесет ползватели се отзоваха и предадоха отговорите си на въпросниците. Макар повечето от ползвателите да не са използвали графитни електроди от Индия няколко години и следователно са останали неутрални по отношение на евентуалното продължаване на мерките, шестима ползватели до извстна степен са използвали инийски електроди. Четирима ползватели заявиха, че продължаването на мерките ще има отрицателно въздействие върху конкуренцията. Едно сдружение (Eurofer) беше твърдо против продължаването на мерките и заяви, че мерките са довели до това индийските износители в голяма степен да се оттеглят от пазара на Съюза. Сдружението изказа твърдението, че продължаването на мерките ще възпрепятства стоманопроизводителите при разработването на алтернативни източници на доставки и ще позволи на промишлеността на Съюза да продължи да има доминиращо положение, почти като при положение на дуопол. От развитието на вноса от Индия след въвеждането на мерките обаче става ясно, че подобно голямо оттегляне не е имало; напротив, вносът от Индия е нараснал значително през разглеждания период. Освен това разследването показа, че графитните лектроди все повече навлизат на пазара на Съюза от няколко други трети държави. Що се отнася до доминиращото положение на промишлеността на Съюза на пазара, припомня се, че пазарният му дял е намалял с почти 16 процентни пункта през разглеждания период (вж. съображение 55 по-горе). И накрая, това сдружение също така призна, че графитните електроди представляват само малка част от общите разходи на стоманопроизводителите.
(96)
Припомня се също така, че при първоначалното разследване беше установено, че въздействието от въвеждането на мерките няма да бъде значително за ползвтелите (10). Мкар мките да съществуват от пет години, вносителите/ползвателите в Съюза продължават да си ги доставят, inter alia, от Индия. Не бяха представени никакви данни и за това, че е имало трудности с намирането на алтернативни източници. Нещо повече, не трябва да се забравя, че по отношение на въвеждането на мерките върху ползвателите първоначалното разследване стигна до заключението, че като се има предвид пренебрежимо слабото влияние на цените на графитните електроди върху промишлените сектори на ползвателите, всяко тяхно покачване вероятно не би могло да има забележимо въздействие върху тези сектори. Не бяха установени доказателства в противоположен смисъл и след въвеждането на мерките. Следва да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки вероятно няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(97)
Предвид изложеното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(98)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяване на информацията. Представените становища и коментари бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(99)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои графитни електроди с произход от Индия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита.
(100)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(101)
Всякакви искания по прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаване на нови производствени или търговски дружества) следва да се отправят към Комисията (11) с цялата съответна информация, по-специално всяка модификация в дейността на фирмата, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани, примерно, с тази промяна на наименованието или тази промяна на производствените и търговските дружества. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде изменен съответно чрез актуализирането на списъка с дружества, които могат да се ползват от индивидуалните митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на графитни електроди от вида, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, класирани в код по КН ex 8545 11 00 (код по ТАРИК 8545110010), и нипели, използвани за такива електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 90 90 (код по ТАРИК 8545909010), внесени заедно или поотделно, с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е, както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Всички останали дружества
8,5
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2010 година.
32010R1186
L 332/17
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1186/2010
od 13. prosinca 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije, nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je, nakon antidampinškog ispitnog postupka (početni ispitni postupak), Uredbom (EZ) br. 1629/2004 (2), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih grafitnih elektroda trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 11 00 i nastavaka koji se koriste za takve elektrode trenutačno iz oznake KN ex 8545 90 90 podrijetlom iz Indije (konačne antidampinške mjere). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem od 0 %.
(2)
Vijeće je, nakon antisubvencijskog ispitnog postupka, Uredbom (EZ) br. 1628/2004 (3), uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih grafitnih elektroda trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 11 00 i nastavaka koji se koriste za takve elektrode trenutačno iz oznake KN 8545 90 90 podrijetlom iz Indije (konačne kompenzacijske mjere). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem od 15,7 %, uz izuzetak jednog trgovačkog društva za koje je stopa pristojbe iznosila 7 %.
(3)
Nakon parcijalne privremene revizije kompenzacijskih mjera po službenoj dužnosti, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1354/2008 (4) izmijenilo uredbe (EZ) br. 1628/2004 i (EZ) br. 1629/2004. Konačne kompenzacijske pristojbe izmijenjene su na 6,3 % i 7,0 % za uvoz iz pojedinačno navedenih izvoznike s preostalom stopom pristojbe od 7,2 %. Konačne antidampinške pristojbe izmijenjene su na 9,4 % i 0 % za uvoz iz pojedinačno navedenih izvoznike s preostalom stopom pristojbe od 8,5 %.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(4)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (5) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 18. lipnja 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela tri proizvođača iz Unije: Graftech International, SGL Carbon GmbH i Tokai ERFTCARBON GmbH (podnositelji zahtjeva) koji predstavljaju veći dio, u ovom slučaju više od 90 % ukupne proizvodnje Unije određenih sustava grafitnih elektroda.
(5)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(6)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 17. rujna 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (6) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Usporedni ispitni postupci
(7)
U obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj u Službenom listu Europske unije17. rujna 2009. (7), Komisija je također najavila pokretanje revizije ispitnog postupka nakon isteka konačnih kompenzacijskih mjera prema članku 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (8).
5. Ispitni postupak
5.1. Razdoblje ispitnog postupka
(8)
Ispitni postupak u vezi s nastavljanjem ili ponavljanjem dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili obnavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
5.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(9)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i predstavnike zemlje izvoznice o pokretanju revizije nakon isteka mjera. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je saslušanje.
(11)
S obzirom na naočigled veliki broj nepovezanih uvoznika, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje strane su zamoljene, prema članku 17. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od početka revizija i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, ni jedan nepovezani uvoznik nije se javio za suradnju. Stoga odabir uzoraka nije bio potreban.
(12)
Komisija je poslala upitnike svim stranama, za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Dobiveni su odgovori od tri skupine proizvođača iz Unije (tj. podnositelja zahtjeva), jednog proizvođača izvoznika i 17 korisnika. Tijekom odabira uzoraka nije se javio ni jedan uvoznik, a tijekom ispitnog postupka ni jedan drugi uvoznik nije se javio Komisiji niti joj dostavio bilo kakav podatak.
(13)
U reviziji je u potpunosti surađivao samo jedan od dva poznata proizvođača izvoznika u Indiji, tj. društvo HEG Limited (HEG), koje je dostavilo odgovor na upitnik. U tom pogledu trebalo bi napomenuti da je u početnom ispitnom postupku puni i službeni naziv tog trgovačkog društva bilo Hindustan Electro Graphite Limited. To je trgovačko društvo kasnije promijenilo svoj naziv u HEG Limited. Drugi proizvođač izvoznik koji je surađivao u početnom ispitnom postupku, tj. društvo Graphite India Limited (GIL), odlučio je ne dostaviti odgovor na upitnik u ovoj reviziji.
(14)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljene su u poslovnim prostorijama sljedećih zainteresiranih strana:
(a)
proizvođači iz Unije
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden i Meitingen, Njemačka,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švicarska,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španjolska,
-
Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Njemačka.
(b)
proizvođač izvoznik u Indiji
-
HEG Limited, Bhopal.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(15)
Proizvod, koji je obuhvaćen ovom revizijom, isti je proizvod kao i onaj u početnom ispitnom postupku, tj. grafitne elektrode vrste koja se koristi za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manje, trenutačno iz oznake KN ex 8545 11 00 i nastavci koji se koriste za takve elektrode, trenutačno iz oznake KN ex 8545 90 90, bez obzira na to uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije (dotični proizvod).
(16)
Ispitni postupak je, kao i početni ispitni postupak, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koje proizvodi i prodaje proizvođač izvoznik na domaćem tržištu u Indiji, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te upotrebu i stoga predstavljaju istovjetan proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(17)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
1. Općenito
(18)
Suradnja je ostvarena samo s jednim proizvođačem izvoznikom u Indiji. Drugi poznati proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.
(19)
Usporedba obujma izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje s ukupnim obujmom izvoza iz Indije u Uniju pokazala je da je proizvođač izvoznik koji surađuje činio veliku većinu cjelokupnog uvoza u Uniju tijekom RRIP-a. Razina suradnje se, stoga, smatrala visokom.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Uobičajena vrijednost
(20)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo ispitala je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima od strane indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje reprezentativna, odnosno je li ukupna navedena prodaja najmanje iznosila 5 % ukupne odgovarajuće izvozne prodaje u Uniji.
(21)
Komisija je potom utvrdila one vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje trgovačko društvo koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju. Prilikom definiranja vrsta sustava grafitnih elektroda u obzir su uzeti sljedeći elementi: i. prodaju li se s nastavkom ili ne, ii. njihov promjer i iii. njihova dužina.
(22)
Proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi činjenicu da se sustavi grafitnih elektroda proizvode od koksa različite kvalitete (osnovna sirovina) trebalo uzeti u obzir prilikom utvrđivanja istovjetnih ili izravno usporedivih vrsta sustava grafitnih elektroda. Naime, potvrđeno je da je trgovačko društvo u proizvodnom procesu koristilo dvije različite vrste koksa: uvezeni iglični koks koji je vrhunske kvalitete i obični koks koji se nabavlja na indijskom tržištu. Također je potvrđeno da korištena vrsta koksa određuje trošak proizvodnje i cijenu krajnjeg proizvoda.
(23)
Stoga, kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je podijelila sve vrste proizvoda u proizvode niže kvalitete i proizvode više kvalitete za potrebe izračuna dampinga.
(24)
Nadalje se ispitalo je li domaća prodaja proizvođača izvoznika koji surađuje bila reprezentativna za svaku vrstu proizvoda, tj. čini li domaća prodaja svih vrsta proizvoda najmanje 5 % obujma prodaje iste vrste proizvoda koji se izvozi u Uniju. U skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe, za prodaju vrsta proizvoda prodanih u reprezentativnim količinama potom se ispitalo je li ta prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine.
(25)
Ispitivanje čiji je cilj bio utvrditi može li se smatrati da je domaća prodaja svake vrste dotičnog proizvoda na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama ostvarena u uobičajenom tijeku prodaje, provedeno je tako da se utvrdio udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima određene vrste. U svim slučajevima kad se konkretna vrsta proizvoda na domaćem tržištu prodavala u dostatnim količinama u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek ukupne prodaje te vrste proizvoda na domaćem tržištu tijekom RRIP-a.
(26)
Za preostale vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama ili u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Uobičajena vrijednost izračunana je, u skladu s prvom rečenicom iz članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe, dodavanjem troškovima proizvodnje izvezenih vrsta, prilagođenih prema potrebi, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumnu profitnu maržu na temelju stvarnih podataka o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku prodaje od strane proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka.
2.2. Izvozna cijena
(27)
S obzirom na to da je sva izvozna prodaja indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje u Uniji izvršena izravno nezavisnim kupcima, izvozna je cijena utvrđena na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
2.3. Usporedba
(28)
Ponderirana uobičajena vrijednost i ponderirana izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U tu svrhu i kada je to bilo primjereno i opravdano izvršene su odgovarajuće prilagodbe koje se odnose na razlike u transportu, osiguranju, manipulacijama, utovaru i popratnim troškovima, financijskim troškovima, bankovnim naknadama i antidampinškim pristojbama plaćenima od strane podnositelja zahtjeva.
(29)
Indijski proizvođač izvoznik koji surađuje je tvrdio da u ovom slučaju, Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS) zapravo program povrata pristojba, s obzirom da se dozvole za DEPBS koriste samo za plaćanje uvoznih carina za sirovine korištene u proizvodnji sustava grafitnih elektroda. Stoga se troškovi uvoznih carina plaćenih za sirovine vraćaju kod izvoza proizvoda, što dovodi do nižih izvoznih cijena. Trgovačko društvo je, stoga, tvrdilo da je prilagodbu trebalo napraviti na domaćim cijenama jer na njih ne utječe nadoknada uvoznih carina. Ispitni postupak je pokazao da, suprotno od onoga što se tvrdilo, trgovačko društvo koristi sirovine uvezene bez carina i u proizvodnji sustava grafitnih elektroda namijenjenih za izvozno tržište, kao i u proizvodnji namijenjenoj za domaće tržište. Stoga DEPBS ne utječe na razliku u cijenama između proizvoda prodanih u zemlji i izvezenih proizvoda te se prilagodba ne može odobriti.
2.4. Dampinška marža
(30)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Na temelju prethodne metodologije, dampinška marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 11-12 %.
(31)
U svojim komentarima na objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera (konačna objava), trgovačko je društvo tvrdilo da je izračun dampinške marže na temelju 4 od 12 mjeseci RRIP-a bio odstupanje od metodologije korištene u početnom ispitnom postupku u kojem je svih 12 mjeseci razdoblja ispitnog postupka uzeto u obzir. Stoga je tvrdilo da je tom metodom izračuna povećana dampinška marža.
(32)
Podsjeća se da je temeljenje izračuna dampinga na 4 mjeseca RRIP-a metodologija koju Komisija u uobičajenim uvjetima koristi u revizijama nakon isteka mjera, kada treba utvrditi je li damping nastavljen ili postoji li vjerojatnost da će se damping ponoviti. Ispitnim postupkom na licu mjesta utvrđeno je da su 4 mjeseca bila reprezentativna za cijelo razdoblje od 12 mjeseci. To je postignuto usporedbom troškova i cijena prema podacima za 4 mjeseca s preostalih 8 mjeseci. Osim toga, odabrana 4 mjeseca bili su posljednji mjeseci svakog tromjesečja i, stoga, su jednako raspoređeni tijekom razdoblja od 12 mjeseci. Komisija se, stoga, ne slaže da korištena metoda mijenja konačni zaključak u pogledu postojanja dampinga tijekom RRIP-a, niti da ona povećava dampinšku maržu.
(33)
S obzirom na nedostatak suradnje od strane drugog poznatog indijskog proizvođača izvoznika, dampinška se marža nije mogla izračunati za tog proizvođača. Međutim, prema revizijskom zahtjevu, izvoz ovog trgovačkog društva u Uniju, također, je ostvaren po dampinškim cijenama. S obzirom da je većina izvoza iz Indije povezana s indijskim proizvođačem koji surađuje za koji je utvrđeno da je dampinški te da je prosječna cijena dotičnog proizvoda uvezenog iz Indije prema Eurostatu niža od prosječne izvozne cijene trgovačkog društva koje surađuje, potvrđuje se postojanje dampinga na području cijele zemlje.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
(34)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost ponavljanja dampinga. S obzirom na činjenicu da je samo jedan proizvođač izvoznik u Indiji surađivao u ovom ispitnom postupku, donji zaključci oslanjaju se na podacima jedinog trgovačkog društva koje surađuje, kao i na činjenicama raspoloživima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno podacima Eurostata i revizijskom zahtjevu.
(35)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: rezervni kapacitet indijskih proizvođača izvoznika, privlačnost tržišta Unije za indijske proizvođače i izvozne cijene u treće zemlje.
3.1. Rezervni kapacitet izvoznikâ
(36)
U pogledu indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje, ispitni postupak pokazao je da ima raspoloživog rezervnog kapaciteta. Nadalje, trgovačko društvo je objavilo da namjeravam povećati svoj postojeći kapacitet. Također bi trebalo naglasiti da je to trgovačko društvo usmjereno na izvoz, pri čemu je većinu prometa tijekom RRIP-a ostvarilo izvoznom prodajom te da je Unija još uvijek važno izvozno odredište unatoč mjerama na snazi.
(37)
U pogledu drugog indijskog proizvođača, prema revizijskom zahtjevu, trgovačko društvo već je znatno povećalo svoj kapacitet od uvođenja mjera te ga planira dodatno povećati. Stoga se ne može isključiti da bi se barem dio tog povećanog kapaciteta mogao preusmjeriti na tržište Unije u slučaju izostanka mjera.
3.2. Privlačnost tržišta Unije
(38)
Privlačnost tržišta Unije odražava se u činjenici da uvođenje antidampinških i kompenzacijskih pristojba nije zaustavilo širenje indijskog izvoza. Nasuprot tome, tijekom zadnje 3 godine su indijski izvoznici više nego udvostručili svoj izvoz, a njihov tržišni udio u Uniji povećao se više od tri puta. Također bi trebalo naglasiti da se u tom razdoblju razina cijena na tržištu Unije povećala za 40 %.
3.3. Izvozne cijene prema trećim zemljama
(39)
U pogledu izvoza u treće zemlje, ispitni postupak pokazao je da je u RRIP-u razina izvoznih cijena trgovačkog društva koje surađuje na razini franko tvornica bila niža od izvoznih cijena u Uniju za koje je utvrđeno da su dampinške. Stoga se može očekivati da bi u slučaju izostanka mjera proizvođač izvoznik koji surađuje preusmjerio barem dio svog izvoza u Uniju, s obzirom na privlačnost tog tržišta.
3.4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(40)
S obzirom na gore opisane nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz Indije još uvijek dampinški i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Uniju u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Naime, uzimajući u obzir postojeći rezervni kapacitet u Indiji i privlačnost tržišta Unije, čini se da postoji poticaj za indijske proizvođače izvoznike da povećaju svoj izvoz na tržište Unije po dampinškim cijenama, barem što se tiče proizvođača izvoznika koji surađuje.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(41)
U Uniji, istovjetni proizvod proizvodi pet trgovačkih društava ili skupina trgovačkih društava čija proizvodnja čini cjelokupnu proizvodnju Unije istovjetnog proizvoda u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. Industrija Unije
(42)
Dvije od pet skupina trgovačkih društva nisu se javile i podržale zahtjev i nisu surađivale u reviziji ispitnog postupka tako da dostave odgovor na upitnik. Sljedeće tri skupine proizvođača podnijele su zahtjev i pristale su surađivati: Graftech International, SGL Carbon GmbH, i Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Te tri skupine proizvođača predstavljaju veći dio ukupne proizvodnje Unije istovjetnog proizvoda, jer predstavljaju više od 90 % ukupne proizvodnje određenih sustava grafitnih elektroda u Uniji, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 4. Stoga se smatra da predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodna napomena
(44)
S obzirom da je samo jedan indijski proizvođač izvoznik dotičnog proizvoda surađivao u ovom ispitnom postupku, podaci koji se odnose na uvoz dotičnog proizvoda u Europsku uniju podrijetlom iz Indije nisu predstavljeni preciznim brojkama kako bi se očuvala povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.
(45)
Situacija u industriji grafitnih elektroda blisko je povezana sa situacijom u sektoru čelika budući da se grafičke elektrode prvenstveno koriste u industriji elektročelika. U tom kontekstu, trebalo bi napomenuti da su 2007. i do prva tri tromjesečja 2008. u sektoru čelika prevladavali vrlo pozitivni tržišni uvjeti te posljedično i u industriji grafitnih elektroda.
(46)
Trebalo bi napomenuti da je kretanje obujma prodaje grafitnih elektroda više ili manje u skladu s obujmom proizvodnje čelika. Međutim, ugovori o nabavi grafitnih elektroda, koji obuhvaćaju cijene i količine, uobičajeno se dogovaraju za razdoblje od šest do dvanaest mjeseci. Stoga općenito postoji vremensko zaostajanje između razvoja događaja u obujmu prodaje koji proizlazi iz promjena u potražnji i bilo kakvog posljedičnog utjecaja na cijene.
2. Potrošnja na tržištu Unije
(47)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, procjene obujma prodaje ostalih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, podacima Eurostata o uvozu i podacima prikupljenima u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. Kao što je bilo učinjeno i u početnom ispitnom postupku (9), određeni uvoz je zanemaren jer, na temelju dostupnih podataka, nije izgledalo da se radi o proizvodu iz ispitnog postupka.
(48)
Između 2006. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjila se za gotovo 25 %, pri čemu je do glavnog smanjenja došlo između 2008. i RRIP-a. Trebalo bi napomenuti da je, zbog vrlo pozitivnih tržišnih uvjeta na početku razmatranog razdoblja, potrošnja Unije bila na vrlo visokim razinama i povećana je za 30 % između razdoblja početnog ispitnog postupka i 2006.
Tablica 1.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije (u tonama)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeks (2006. = 100)
100
101
100
76
3. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije
(49)
Obujam uvoza podrijetlom iz Indije (dotična zemlja) se tijekom razmatranog razdoblja postupno povećavao za 143 postotna boda i dosegao razinu od 5 000 do 7 000 tona tijekom RRIP-a. Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje više se nego utrostručio između 2006. i RRIP-a, kada je dosegao razinu od oko 5 %. Tržišni udio je još uvijek rastao tijekom RRIP-a, neovisno o značajnom padu potražnje. Cijene uvoza iz dotične zemlje tijekom razmatranog razdoblja povećale su se za 52 %, slijedeći slična kretanja za cijene industrije Unije, međutim, cijelo su vrijeme ostale niže od cijena industrije Unije. Podaci u tablici 2. nisu dani u točnim brojčanim iznosima zbog povjerljivosti, s obzirom da u Indiji postoje samo dva poznata proizvođača izvoznika.
Tablica 2.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje (u tonama)
2 000 do 3 000
3 000 do 4 000
7 000 do 9 000
5 000 do 7 000
Indeks (2006. = 100)
100
123
318
243
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
Oko 1,5 %
Oko 2 %
Oko 5 %
Oko 5 %
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/tona)
Oko 2 000
Oko 2 600
Oko 3 000
Oko 3 200
Indeks (2006. = 100)
100
133
145
152
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(50)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
4.1. Proizvodnja
(51)
Tijekom RRIP-a, proizvodnja je smanjena za 29 % u usporedbi s 2006. Proizvodnja industrije Unije prvo je povećana za 2 % 2007. u usporedbi s 2006., a nakon toga je doživjela nagli pad, posebno tijekom RRIP-a.
Tablica 3.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodnja (u tonama)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeks (2006. = 100)
100
102
96
71
4.2. Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(52)
Kapacitet proizvodnje neznatno je smanjen (ukupno za 2 %) između 2006. i RRIP-a. Budući da je 2008., a posebno tijekom RRIP-a, smanjena i proizvodnja, zabilježeno je opće smanjenje iskorištenosti kapaciteta od 25 postotnih bodova između 2006. i RRIP-a.
Tablica 4.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodni kapacitet (tone)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeks (2006. = 100)
100
98
98
98
Iskorištenost kapaciteta
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeks (2006. = 100)
100
104
98
72
4.3. Zalihe
(53)
Razina završnih zaliha industrije Unije 2007. ostala je stabilna u usporedbi s 2006., a potom je smanjena za 10 % 2008. Tijekom RRIP-a razina zaliha se nešto povećala, ali je bila 5 % niža nego 2006.
Tablica 5.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeks (2006. = 100)
100
100
90
95
4.4. Obujam prodaje
(54)
Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjena je za 39 %. Na početku razmatranog razdoblja prodaja je bila velika, a u usporedbi s razdobljem početnog ispitnog postupka povećana je za gotovo 70 %. Obujam prodaje malo se smanjio 2007. i 2008., ali je ostao na relativno visokoj razini (2008. još je uvijek bio 47 % iznad razine iz razdoblja početnog ispitnog postupka). Međutim, obujam prodaje značajno se smanjio između 2008. i RRIP-a (za gotovo jednu trećinu).
Tablica 6.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam prodaje Unije nepovezanim kupcima (u tonama)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeks (2006. = 100)
100
97
87
61
4.5. Tržišni udio
(55)
Tržišni udio koji je držala industrija Unije postupno se smanjio za gotovo 16 postotnih bodova između 2006. i RRIP-a (sa 86,6 % na 68,7 %).
Tablica 7.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio industrije Unije
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeks (2006. = 100)
100
96
87
81
4.6. Rast
(56)
Između 2006. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjena je za gotovo 25 %. Industrija Unije izgubila je gotovo 16 postotnih bodova tržišnog udjela, dok je dotični uvoz dobio 3,4 postotna boda tržišnog udjela.
4.7. Zaposlenost
(57)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 7 % između 2006. i RRIP-a.
Tablica 8.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Zaposlenost u području dotičnog proizvoda (osobe)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeks (2006. = 100)
100
95
93
93
4.8. Produktivnost
(58)
Produktivnost radne snage industrije Zajednice, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, smanjena je za 24 % između 2006. i RRIP-a. Neznatno se povećala tijekom 2007. i 2008., a nakon toga je tijekom RRIP-a pala za gotovo 25 %.
Tablica 9.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
140
151
146
107
Indeks (2006. = 100)
100
107
104
76
4.9. Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(59)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije pokazuju pozitivan trend, s obzirom da su tijekom razmatranog razdoblja porasle za 40 %. To je posljedica: i. opće razine cijena na tržištu, ii. potrebe za povratom povećanih troškova proizvodnje i iii. načina utvrđivanja cijena u ugovorima o nabavi robe.
(60)
Industrija Unije je 2007. i 2008. mogla povećati svoje cijene u kontekstu opće rastućih tržišnih cijena, što je bilo posljedica stalne velike potražnje za grafitnim elektrodama. Ta je potražnja bila rezultata vrlo pozitivnih tržišnih uvjeta koji su u sektoru čelika prevladavali sve do prva tri tromjesečja 2008., kako je opisano u uvodnoj izjavi 45.
(61)
Cijene su također porasle 2007. i 2008., djelomično kako bi pokrile rastuće troškove proizvodnje, a posebno troškove sirovina. Između 2006. i 2008. troškovi su povećani za 23 %. Međutim, industrija Unije mogla je to pokriti znatnim povećanjem svojih cijena (+ 33 %).
(62)
Cijene su i dalje rasle, iako u manjoj mjeri (+ 5 %) tijekom RRIP-a. Činjenicu da cijene nisu pale tijekom razdoblja kada je pala potražnja objašnjava način sklapanja ugovora o nabavi robe na tržištu i činjenica da je većina ugovora o nabavi robe za 2009. sklopljena 2008. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 46., obujam prodaje grafitnih elektroda više ili manje se kretao u skladu s obujmom proizvodnje čelika. Međutim, dogovaranje ugovora o nabavi grafitnih elektroda za razdoblja od 6 do 12 mjeseci može dovesti do kašnjenja učinka bilo kakve promjene (povećanje ili smanjenje) potražnje na cijene. Ugovori se dogovaraju na temelju očekivanog obujma prodaje, koji se može razlikovati od stvarno postignute razine prodaje, što rezultira time da kretanje cijene u određenom razdoblju ne mora nužno slijediti kretanja obujma prodaje u istom razdoblju. To je bio slučaj tijekom RRIP-a kada se obujam prodaje smanjio, ali su cijene ostale visoke jer je većina ugovora o nabavi robe za 2009. sklopljena 2008., a neke isporuke koje su bile predviđene za 2008. odgođene su do 2009. Rast cijena od 5 % tijekom RRIP-a ipak nije bio dovoljan za pokriće povećanje troškova (+ 13 %) kao što je bio moguće tijekom prethodnih razdoblja. Niže razine cijena ponovno su dogovorene tek nakon RRIP-a.
(63)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49., cijene uvoza iz dotične zemlje slijedile su trendove slične onima industrije Unije, ali su dosljedno bile niže od cijena industrije Unije.
Tablica 10.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Jedinična cijena na tržištu Unije (EUR/tona)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeks (2006. = 100)
100
121
133
140
4.10. Plaće
(64)
Između 2006. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 15 %.
Tablica 11.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Godišnji troškovi rada po zaposleniku (u tisućama EUR)
52
56
61
60
Indeks (2006. = 100)
100
108
118
115
4.11. Ulaganja
(65)
Između 2006. i RRIP-a, godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije povećan je za 37 %. Međutim, u usporedbi s 2008., tijekom RRIP-a ulaganja su smanjena za 14 %.
Tablica 12.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeks (2006. = 100)
100
151
159
137
4.12. Profitabilnost i povrat ulaganja
(66)
Usprkos povećanju troškova od 40 % koje je zabilježeno tijekom razmatranog razdoblja, industrija Unije uspjela je između 2006. i 2007. povećati svoje cijene više nego što je bilo povećanje troškova. To je dovelo do povećanja dobiti s razine od 19 % 2006. na 26 % 2007. Cijene i troškovi su od 2007. do 2008. rasli u istom omjeru pa je iznos dobiti industrije Unije ostao stabilan i na razini iz 2007. Dobit je potom ponovno pala na 19 % tijekom RRIP-a zbog učinka niže iskorištenosti kapaciteta proizvodnje i viših cijena sirovina na troškove. Dobit je dodatno pala 2009., s obzirom da je industrija Unije morala sniziti svoje cijene kako bi one odražavale opći pad prodajnih cijena na tržištu grafitnih elektroda zbog smanjenja potražnje unutar sektora čelika.
(67)
Povrat ulaganja (ROI) povećao se s razine od 71 % 2006. na 103 % 2007. 2008. povećan je na 119 %, a potom je tijekom RRIP-a pao na 77 %. Ukupno, povrat ulaganja je između 2006. i RRIP-a povećan samo za 6 postotnih bodova.
Tablica 13.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto dobit prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
19 %
26 %
25 %
19 %
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(68)
Neto novčani tok iz poslovanja povećan je između 2006. i 2007. Taj se rast nastavio 2008., a potom je pao tijekom RRIP-a. Ukupno, novčani tok je tijekom RRIP-a bio 28 % veći nego na početku razmatranog razdoblja.
(69)
Nisu postojali nikakvi pokazatelji da se industrija Unije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog činjenice da su neki proizvođači uključeni u veće skupine.
Tablica 14.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeks (2006. = 100)
100
145
179
128
4.14. Visina dampinške marže
(70)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.15. Oporavak od utjecaja prošlog subvencioniranja i prošlog dampinga
(71)
Gore ispitani pokazatelji pokazuju određeno poboljšanje gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije nakon uvođenja konačnih kompenzacijskih i antidampinških mjera 2004. Industrija Unije je posebno između 2006. i 2008. imala koristi od povećanih cijena i dobiti. To je bila posljedica vrlo pozitivnih tržišnih uvjeta koji su omogućili zadržavanje visokih razina cijena i profitabilnosti, iako se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., tržišni udio industrije Unije smanjivao. Međutim, tijekom istog razdoblja, i unatoč mjerama, tržišni udio indijskog uvoza je povećan, a indijski proizvodi uvezeni su po cijenama nižima od cijena industrije Unije. Tijekom RRIP-a, dobit industrije Unije već je počela padati, a 2009. dodatno je smanjena zbog povećanih troškova i ograničenog povećanja cijena.
5. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
5.1. Učinak dampinškog uvoza
(72)
Usprkos padu potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja, obujam uvoza iz dotične zemlje više se nego udvostručio, a tržišni udio tog uvoza više se nego utrostručio (vidjeti uvodnu izjavu 49.). Ako ne uzmemo u obzir antidampinške i kompenzacijske pristojbe, uvoz iz dotične zemlje smanjio je cijene industrije Unije, iako tijekom RRIP-a za manje od 2 %.
5.2. Utjecaj gospodarske krize
(73)
Zbog vrlo pozitivnih gospodarskih uvjeta koji su prevladavali u industriji čelika i povezanim industrijama, uključujući industriju grafitnih elektroda, 2007. i u prva tri tromjesečja 2008., industrija Unije bila je u relativno dobrom gospodarskom stanju kada je gospodarska kriza započela krajem 2008. Činjenica da se ugovori za grafitne elektrode uobičajeno dogovaraju za 6 do 12 mjeseci znači da postoji kašnjenje učinka bilo kakve promjene (povećanje ili smanjenje) potražnje na cijene. Budući da su za RRIP ugovori dogovarani u fazi kada učinke gospodarske krize nije bilo moguće predvidjeti, utjecaj gospodarske krize tijekom RRIP-a uglavnom se odnosio na obujam, s obzirom da bi bilo kakav utjecaj na cijene industrija Unije osjetila kasnije. U tom kontekstu treba napomenuti da se stanje industrije Unije donekle pogoršalo, čak i tijekom pozitivnih gospodarskih uvjeta, jer je izgubljen tržišni udio zbog uvoza iz dotične zemlje. Činjenica da to pogoršanje nije uzrokovalo značajnije negativne učinke djelomično je bila posljedica visoke razine potražnje 2007.-2008. koja je omogućila da industrija Unije zadrži visoki obujam proizvodnje i prodaje, dijelom zbog činjenice da, kada je taj obujam smanjen tijekom RRIP-a, cijene je još uvijek bilo moguće zadržati zbog gore opisanog vremenskog zaostajanja.
5.3. Uvoz iz drugih zemalja
(74)
Zbog uključenja proizvoda koji nisu proizvod koji je predmet ispitnog postupka u podatke o uvozu koji su dostupni na razini oznake KN iz Eurostata, obavljena je sljedeća analiza na temelju podataka o uvozu na razini oznake TARIC, dopunjenih informacijama iz podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. Neki uvozi su zanemareni jer, na temelju dostupnih podataka, nije izgledalo da se radi o proizvodu u ispitnom postupku.
(75)
Procjenjuje se da je obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećan za 63 % s oko 11 000 tona 2006. na oko 18 500 tona u RRIP-u. Tržišni udio iz ostalih zemalja povećan je sa 6,6 % 2006. na 14,4 % u RRIP-u. Prosječna cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja povećana je za 42 % između 2006. i RRIP-a. Čini se da glavnina uvoza dolazi iz Narodne republike Kine (NRK-a), Rusije, Japana i Meksika, koje su jedine zemlje s pojedinačnim tržišnim udjelom većim od 1 % tijekom RRIP-a. Uvoz iz tih zemalja dodatno je ispitan u sljedećim uvodnim izjavama. Uvoz iz devet drugih zemalja čini ukupan tržišni udio od samo oko 2 % te dalje nije ispitivan.
(76)
Tržišni udio kineskog uvoza povećao se za 2,4 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja (od 0,2 % do 2,6 %). Raspoloživi podaci ukazuju da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile niže od onih industrije Unije, ali i od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(77)
Tržišni udio uvoza iz Rusije povećao se za 4,2 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja (s 1,9 % na 6,1 %). Raspoloživi podaci ukazuju na to da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile neznatno niže od onih industrije Unije, ali više od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(78)
Tržišni udio uvoza iz Japana smanjio se za 0,4 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja (s 2,0 % na 1,6 %). Raspoloživi podaci ukazuju da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile slične ili više od onih industrije Unije, ali i više od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(79)
Tržišni udio uvoza iz Meksika povećao se za 1,0 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja (s 0,9 % na 1,9 %). Raspoloživi podaci ukazuju na to da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile više od onih industrije Unije, ali i od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(80)
Zaključno, ne može se isključiti da je razvoj uvoza iz NRK-a i Rusije mogao u određenoj mjeri doprinijeti pogoršanju tržišnog udjela industrije Unije. Međutim, s obzirom na opću prirodu podataka dostupnih u okviru statističkih podataka o uvozu, koji ne omogućuju usporedbu cijena po vrsti proizvoda, kao što je to bilo moguće za Indiju na temelju detaljnih podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici, utjecaj uvoza iz NRK-a i Rusije ne može se utvrditi sa sigurnošću.
Tablica 15.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih zemalja (u tonama)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeks (2006. = 100)
100
100
170
163
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Cijena uvoza iz ostalih zemalja (EUR/tona)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeks (2006. = 100)
100
122
138
142
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
421
659
2 828
3 380
Indeks (2006. = 100)
100
157
672
804
Tržišni udio uvoza iz NRK-a
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Cijena uvoza iz NRK-a (EUR/tona)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeks (2006. = 100)
100
90
264
245
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Rusije (u tonama)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeks (2006. = 100)
100
115
142
150
Tržišni udio uvoza iz Rusije
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Cijena uvoza iz Rusije (EUR/tona)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeks (2006. = 100)
100
125
140
145
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Japana (u tonama)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeks (2006. = 100)
100
66
110
62
Tržišni udio uvoza iz Japana
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Cijena uvoza iz Japana (EUR/tona)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeks (2006. = 100)
100
122
135
140
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Meksika (u tonama)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeks (2006. = 100)
100
148
143
167
Tržišni udio uvoza iz Meksika
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Cijena uvoza iz Meksika (EUR/tona)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeks (2006. = 100)
100
138
171
173
6. Zaključak
(81)
Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 49., obujam uvoza iz dotične zemlje više se nego udvostručio između 2006. i RRIP-a. S obzirom da je potrošnja pala za gotovo 25 % tijekom istog razdoblja, to je rezultiralo naglim porastom tržišnog udjela koji su držali indijski izvoznici s oko 1,5 % 2006. na oko 5 % tijekom RRIP-a. Iako su indijske izvozne cijene znatno porasle tijekom razmatranog razdoblja zbog učinka općenito visokih tržišnih cijena, još su uvijek snižavale cijene industrije Unije.
(82)
Između 2006. i RRIP-a, i neovisno o postojanju antidampinških i kompenzacijskih mjera, niz važnih pokazatelja imao je negativni razvoj: obujam proizvodnje i prodaje smanjen je za 29 % odnosno 39 %, iskorištenost kapaciteta pala je za 28 % čemu je slijedilo smanjenje razine zaposlenosti i produktivnosti. Iako se dio tih negativnih razvoja događaja može objasniti snažnim padom potrošnje, koja je pala za gotovo 25 % tijekom razmatranog razdoblja, snažan pad tržišnog udjela industrije Unije (pad od 15,9 postotnih bodova između 2006. i RRIP-a) također se mora tumačiti s obzirom na stalno povećanje tržišnog udjela uvoza iz Indije.
(83)
Što se tiče relativno visoke razine dobiti tijekom RRIP-a, ona je uglavnom posljedica stalnog rasta razine cijena, zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 62. Zaključuje se da je stanje industrije Unije ukupno pogoršano tijekom razmatranog razdoblja i da je industrija Unije bila u osjetljivom stanju krajem RRIP-a, usprkos visokoj razini dobiti u toj fazi, kada je njezine napore da zadrži obujam prodaje i dostatnu razinu cijena, u situaciji kada je oslabila potražnja, ometala povećana prisutnost indijskog dampinškog uvoza.
F. VJEROJATNOST NASTAVKA I PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(84)
Kao što je već navedeno, uvođenje antidampinških mjera omogućilo je industriji Uniji da se oporavi od pretrpljene štete samo u određenoj mjeri. Međutim, kada su visoke razine potrošnje Unije koje su bile prisutne tijekom većine razmatranog razdoblja nestale tijekom RRIP-a, industrija Unije našla se u osjetljivom i ranjivom položaju i još je uvijek izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz Indije. Na kraju RRIP-a posebno je slaba bila sposobnost industrije Unije da pokrije povećane troškove.
2. Odnos između obujma izvoza i cijena za treće zemlje te obujma izvoza i cijena za Uniju
(85)
Utvrđeno je da je prosječna izvozna cijena indijske prodaje zemljama koje nisu članice EU-a bila znatno ispod prosječne izvozne cijene za Uniju i ispod cijena na domaćem tržištu. Prodaja indijskih izvoznika zemljama koje nisu članice EU-a obavljena je u značajnoj količini te čini većinu ukupne izvozne prodaje. Stoga se smatralo da će, ako mjere isteknu, indijski izvoznici na taj način dobiti poticaj da preusmjere značajne količine izvoza iz ostalih trećih zemalja na privlačnije tržište Unije, po cijenama koje su, ako su više od cijena za treće zemlje, mogle još uvijek biti ispod trenutačnih cijena izvoza u Uniju.
3. Neiskorišten kapacitet i zalihe na indijskom tržištu
(86)
Indijski proizvođač koji surađuje imao je značajne neiskorištene kapacitete te ih je planirao povećati 2010./2011. Stoga kapacitete za znatno povećanje količina izvoza u Uniju postoji, posebno zato jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju.
(87)
U svojim primjedbama na objavu, indijski proizvođač koji surađuje tvrdio je da je njegov neiskorišteni kapacitet uglavnom posljedica gospodarske krize i povezanog smanjenja potražnje. Međutim, značajan dio neiskorištenog kapaciteta tog trgovačkog društva može se objasniti činjenicom da je trgovačko društvo između 2006. i RRIP-a bitno povećalo svoj kapacitet. Osim toga, trebalo bi napomenuti da je trgovačko društvo planiralo dodatno povećanje kapaciteta. Štoviše, trebalo bi također istaknuti da postoji još jedan indijski proizvođač koji nije surađivao, a ima sličan kapacitete i iskorištenost, koji je nedavno najavio još veće povećanje kapaciteta.
4. Zaključak
(88)
Proizvođači u dotičnoj zemlji imaju mogućnost skupiti i/ili preusmjeriti svoj obujam izvoza na tržište Unije. Štoviše, cijene indijskog izvoza u treće zemlje niže su od cijena izvoza u Uniju. Ispitni postupak pokazao je da je, na temelju usporedivih vrsta proizvoda, proizvođač izvoznik koji surađuje prodavao dotični proizvod po cijenama koje su niže od onih industrije Unije. Te bi se niske cijene vrlo vjerojatno smanjivala u skladu s nižim cijenama koje se naplaćuju ostatku svijeta. Takvo ponašanje prema cijenama, zajedno sa sposobnošću izvoznika u dotičnoj zemlji da isporuče značajne količine dotičnog proizvoda na tržište Unije, prema svim bi vjerojatnostima imalo negativni utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije.
(89)
Kao što se vidjeti iz gore navedenoga, stanje industrije Unije ostaje osjetljivo i nestabilno. Vjerojatno je da bi, da je industrija Unije bila izložena povećanom obujmu uvoza iz dotične zemlje po dampinškim cijenama, to rezultiralo opadanjem njezine prodaje, tržišnog udjela, prodajnih cijena, kao i pogoršavanjem financijske situacije koja iz toga proizlazi, na razine koje su utvrđene u početnom ispitnom postupku. Na temelju toga se stoga zaključuje da bi ukidanje mjera, prema svim vjerojatnostima, rezultiralo pogoršanjem već ionako osjetljivog stanja i obnavljanjem materijalne štete za industriju Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(90)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(91)
Trebalo bi podsjetiti da je u početnom ispitnom postupku smatrano da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične strane.
(92)
Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(93)
Dokazano je da je industrija Unije strukturno održiva industrija. To je potvrđeno pozitivnim razvojem njezinoga gospodarskog stanja nakon uvođenja antidampinških mjera u 2004. Posebno se ističe činjenica da je industrija Unije povećala profitabilnost u nekoliko godina prije RRIP-a, što je u snažnoj suprotnosti sa stanjem prije uvođenja mjera. Međutim, industrija Unije je u razmatranom razdoblju stalno gubila tržišni udio, a tržišni uvoz uvoza iz dotične države značajno snažno se povećavao. Bez postojanja mjera, industrija Unije vjerojatno bi bila u još gorem stanju.
3. Interes uvoznikâ/korisnikâ
(94)
Ni jedan od devet nepovezanih uvoznika koji su kontaktirani nije se javio za suradnju.
(95)
Javilo se sedamnaest korisnika koji su dostavili odgovore na upitnik. Većina korisnika nekoliko godina ne nabavlja grafitne elektrode iz Indije te su stoga ostali neutralni u pogledu mogućeg nastavka mjera, no šest korisnika, barem u određenoj mjeri, koristi indijske elektrode. Četiri korisnika tvrdila su da bi nastavak mjera imao negativan utjecaj na tržišno natjecanje. Jedno udruženje (Eurofer) snažno se usprotivilo nastavku mjera i tvrdilo je da su mjere rezultirale povlačenjem većine indijskih izvoznika s tržišta Unije. Udruženje tvrdi da bi nastavak mjera omeo proizvođače čelika u razvoju alternativnih izvora opskrbe te bi industriji Unije omogućio da i dalje ima dominantan, gotovo duopolni položaj. Međutim, iz razvoja indijskog uvoza nakon uvođenja mjera jasno je da se takvo veliko povlačenje nije dogodilo; umjesto toga, tijekom razmatranog razdoblja došlo je do značajnog povećanja uvoza iz Indije. Osim toga, ispitni postupak pokazao je da grafitne elektrode sve više na tržište Unije ulaze iz niza ostalih trećih zemalja. Što se tiče snage položaja industrije Unije na tržištu, podsjeća se da je njezin tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja smanjen za gotovo 16 postotnih bodova (vidjeti gornju uvodnu izjavu 55.). Na kraju, to je udruženje također priznalo da grafitne elektrode predstavljaju samo relativno malu komponentu ukupnih troškova proizvođača čelika.
(96)
Također se podsjeća da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera neće biti značajan za korisnike (10). Usprkos petogodišnjem postojanju mjera, uvoznici/korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, između ostalog, iz Indije. Nisu također predstavljeni nikakvi pokazatelji da imaju poteškoće u pronalaženju ostalih izvora. Štoviše, podsjeća se da je, u vezi s učinkom uvođenja mjera na korisnike, u početnom ispitnom postupku zaključeno da, s obzirom na zanemarive troškove grafitnih elektroda na industrije korisnikâ, bilo kakvo povećanja troškova vjerojatno ne bi imalo značajan učinak na industriju korisnikâ. Nakon uvođenja mjera nisu pronađeni nikakvi pokazatelji koji bi upućivali na suprotno. Stoga se zaključuje da nije vjerojatno da će zadržavanje antidampinških mjera imati ozbiljan učinak na uvoznike/korisnike u Uniji.
4. Zaključak
(97)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(98)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(99)
Iz gore navedenoga slijedi da bi se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije trebale zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od pristojba ad valorem.
(100)
Stope antidampinške pristojbe za pojedinačno trgovačko društvo navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvozi dotičnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe s njegovim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na ove koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(101)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih individualnih stopa antidampinških pristojba (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (11) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede individualne stope pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz grafitnih elektroda vrste koja se koristi za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manje, trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i nastavaka koji se koriste za takve elektrode, trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010), bez obzira na to uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije.
2. Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, je sljedeća:
Trgovačko društvo
Konačna pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Sva ostala trgovačka društva
8,5
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2010.