РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 446/2011 НА КОМИСИЯТА
от 10 май 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 август 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за откриване на процедурата“), започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои мастни алкохоли и техните смеси (наричани по-долу „продуктът, предмет на разследването“) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (наричани по-долу „разглежданите държави“).
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 30 юни 2010 г. от двама производители от Съюза - Cognis GmbH и Sasol Olefins & Surfactants GmbH (наричани по-долу „жалбоподателите“). Правният статут и на двете дружества е оформен съгласно немското законодателство, като те разполагат с производствени обекти в Германия, Франция и Италия. Тези две дружества представляват голяма част, в конкретния случай над 25 %, от общото производство в Съюза на продукта, предмет на разследването. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт с произход от разглежданите държави и за произтичаща от него съществена вреда, което бе сметнато за достатъчно основание за откриване на процедурата.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, вносителите/търговците и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, а така също известните производители износители и представители на разглежданите държави износителки за откриването на процедурата. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители в известието за откриване на процедурата беше предвидено изготвянето на представителна извадка на вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Четирима вносители предоставиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. Поради малкия брой заявили интерес вносители беше решено да не се подбира представителна извадка.
(6)
Комисията изпрати въпросници до производителите износители, до производителите от Съюза, до вносителите и до всички ползватели и доставчици, за които се знае, че са засегнати, както и до всички други страни, които настояха за това в сроковете, определени в известието за откриване на процедурата.
(7)
Отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, двама вносители, 21 ползватели в Съюза, двама производители износители от Индия, двама производители износители от Индонезия и техните свързани търговци, както и от трима производители износители от Малайзия и техните свързани търговци.
(8)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на предварителното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Cognis GmbH, Германия
-
Cognis France S.A.S., Франция
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Германия
б)
Вносители в Съюза:
-
Oleo solutions Ltd, Обединено кралство
в)
Ползватели в Съюза:
-
Henkel AG & Co., Германия
-
PCC Rokita SA, Полша
-
Procter & Gamble International Operations SA, Швейцария
-
Unilever, Нидерландия
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Италия
г)
Производители износители от Индия:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai и Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
д)
Производители износители от Индонезия:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals и неговите свързани дружества, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas и неговите свързани дружества, Medan, Singapore, Hamburg
е)
Производители-износители от Малайзия:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. и неговите свързани дружества, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. и неговите свързани дружества, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3. Разследван период
(9)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(10)
Разглеждания продукт е наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (наричани по-долу „разглежданият продукт“), и които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00.
(11)
Продуктът, предмет на разследването, се явява междинен продукт, получен от естествени (олеохимични) или синтетични (нефтохимични) източници, като естествените мазнини и масла, суровия петрол, природния газ, течностите от природен газ и въглищата. Използва се най-вече като материал за влагане в производството на сулфати на мастен алкохол, етоксилати на мастен алкохол и етер сулфати на мастен алкохол (така наречените сурфактанти). Сурфактантите се използват за производството на детергенти, препарати за домакинството, почистващи препарати и продукти за лична хигиена.
2.2. Сходен продукт
(12)
По отношение на продукта, изнасян за Съюза от Индия, Индонезия и Малайзия, и на продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в тези държави, а така също на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, бе установено, че притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи видове употреба. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(13)
В хода на разследването някои страни изтъкнаха, че един от жалбоподателите е произвел в един от производствените си обекти продукт, включващ разклонени изомерни молекули, който не влиза в определението за обхвата на продукта, и че поради това този продукт не следва да се счита за сходен. Искането се определя временно за основателно и поради тази причина данните за посочения производител не бяха използвани за анализа на вредата. Следва да се отбележи, че други две дружества, едно от които оказващо съдействие на разследването, бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради същата причина.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Индия
3.1.1. Нормална стойност
(14)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от всеки производител износител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(15)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(16)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(17)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(18)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
3.1.2. Експортна цена
(19)
И двамата производители износители от Индия са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане от страна на тези независими клиенти цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(21)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в косвените данъци, в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(22)
И двамата производители износители настояха, че осъществените от тях продажби на един от жалбоподателите в Съюза по време на РП следва да не бъдат вземани предвид при изчисляването на дъмпинговия марж, тъй като тези продажби са били направени в значителни количества и на стриктно договорени цени. Няма обаче правно основание подобен вид износ на разглеждания продукт да не бъде взет предвид при изчисляването на дъмпинга. Поради това исканията на двамата производители износители се отхвърлят.
(23)
И двамата производители износители настояха за корекции поради конвертирането на валути, като изтъкнаха, че курсът на индийската рупия (INR) спрямо еврото (EUR) значително се е повишил, считано от ноември 2009 г., което ще има изкривяващо въздействие при изчисляването на дъмпинга. Искането е свързано с продажби, реализирани в EUR от януари 2010 г. нататък, и се изразява в настояване за това, за целите на конвертирането на стойността на посочените продажби в INR, обменният курс за месеца, в който са били осъществени продажбите, да бъде заменен с обменния курс, който е бил в сила два месеца преди това. В член 2, параграф 10, буква й) действително се предвижда корекция за конвертиране на валути при определени обстоятелства. Следва обаче да се отбележи, че повишаването на курса на INR е настъпило едва през втората половина на РП. Освен това следва да се отбележи, че и двете индийски дружества многократно са повишавали цените си за техните основни клиенти в Съюза по време на посочения период през сравнително равни интервали, както и че цените, определяни в Съюза от жалбоподателите, също постоянно са се увеличавали през втората половина на РП. Следователно не е налице ясно доказателство за това, че повишаването на курса на INR не е било своевременно отразено в цените на индийските производители износители за техните клиенти в ЕС или че е оказало прекомерно неблагоприятно въздействие при изчисляването на дъмпинга. Поради това исканията и на двете дружества бяха отхвърлени.
3.1.4. Дъмпингов марж
(24)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие производители износители от Индия бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие индийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Индия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Индия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(26)
На тази база временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Всички останали дружества
9,3 %
3.2. Индонезия
3.2.1. Нормална стойност
(27)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от всеки производител износител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(28)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(29)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(30)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(31)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(32)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид на продукта от даден производител износител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(33)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, първа алинея от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител.
3.2.2. Експортна цена
(34)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като или са продавали директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Сингапур и в Съюза.
(35)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани или чрез директни продажби на несвързани клиенти в Съюза, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Сингапур, експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(36)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани търговци при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(37)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в косвените данъци, в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(39)
Едно дружество настоя за корекция поради разлики във физичните характеристики въз основа на факта, че то изнася продукта, предмет на разследването, както в течно, така и в твърдо състояние за ЕС, докато на вътрешния пазар го продава само в твърдо състояние и че цените на продукта, предмет на разследването, в течно състояние са по-ниски, отколкото цените на продукта, предмет на разследването, в твърдо състояние. Дружеството обаче не представи количествено изчисление на исканата корекция. Само сравняване на експортните цени на продукта, предмет на разследването, в течно и в твърдо състояние не се явява достатъчно основание за разрешаването на корекция поради разлики във физичните характеристики. Освен това счетоводната система на дружеството не позволява ясно да се откроят разликите по отношение на разходите между твърдия и течния продукт. Поради това, тъй като нямаше надежден начин за изчисляване на евентуална корекция, искането трябваше да бъде отхвърлено.
(40)
Жалбоподателите настояха, че по отношение на разходите за енергия в Индонезия е налице изкривяване поради прекалено ниските и субсидирани цени на енергията. Те обаче не представиха никаква обоснована информация за това, по какъв начин подобно изкривяване по отношение на разходите за енергията, използвана за производството за вътрешния пазар и за това за износ, би могло да се отрази върху изчисляването на дъмпинга. Поради това искането бе отхвърлено.
3.2.4. Дъмпингов марж
(41)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие производители износители от Индонезия бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(42)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие индонезийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Индонезия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Индонезия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(43)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Всички останали дружества
7,6 %
3.3. Малайзия
3.3.1. Нормална стойност
(44)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. За двамата оказващи съдействие производители износители беше установено, че реализираният от тях общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен. За последния оказващ съдействие производител износител не бяха установени продажби на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП.
(45)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(46)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(47)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(48)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(49)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид на продукта от даден производител износител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(50)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно член 2, параграф 6, първа алинея от основния регламент въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител.
(51)
За производителя износител, който не е реализирал продажби на вътрешния пазар по време на РП, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент въз основа на среднопретеглените действителни суми на другите двама производители износители, по отношение на които се провежда разследване на производството и продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на Малайзия.
3.3.2. Експортна цена
(52)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Съюза.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез директни продажби на несвързани клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(54)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
3.3.3. Сравнение
(55)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(56)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи и разходите за кредити.
(57)
Един малайзийски производител износител изтъкна, че неговото свързано дружество в Съюза всъщност се явява отдел по износа на производителя. На тази основа дружеството изтъкна, че ще се стигне до прекомерни приспадания при определяне на цената франко завода, ако съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бъдат направени пълни корекции за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. В това отношение беше установено, че свързаното дружество е издавало фактури на клиенти в Съюза и че е получавало плащания от клиенти в Съюза. Следва също така да се отбележи, че извършваните от свързаното дружество продажби са включвали надценка. Освен това от финансовите сметки на търговеца беше видно, че той е понесъл нормални разходи за реализация и общи и административни разходи в периода между вноса и препродажбата. Следователно става ясно, че свързаното дружество се занимава действително с типичните за един вносител дейности. Въз основа на това искането на дружеството бе отхвърлено.
(58)
По отношение на Малайзия жалбоподателите отправиха същото искане във връзка с разходите за енергия като споменатото в съображение 40 по отношение на Индонезия. Това искане също бе отхвърлено поради същите причини.
3.3.4. Дъмпингов марж
(59)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие малайзийски производители износители бяха установени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(60)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие малайзийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Малайзия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Малайзия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(61)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Всички останали дружества
13,8 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(62)
По време на РП сходният продукт се е произвеждал от двама известни и няколко други много малки производители в Съюза. Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди откриването на разследването и след това, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено, че е било между 400 000 и 500 000 тона по време на РП. Производителите от Съюза, които представляват общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(63)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че един от жалбоподателите би следвало да не се разглежда като част от промишлеността на Съюза, тъй като въпросното дружество е внасяло разглеждания продукт по време на РП. Установено беше обаче, че делът на продукта, внасян от въпросното дружество от разглежданите държави по време на РП, е бил относително малък и поради това - незначителен в сравнение с производството му на сходния продукт. Освен това вносът е бил преди всичко временен. Поради това може да бъде потвърдено, че основната дейност на въпросното дружество е свързана с производството и продажбата в ЕС на продукта, предмет на разследването, и че основният му интерес е този на производител от Съюза. Следователно искането се определя временно за неоснователно.
4.2. Потребление на Съюза
(64)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, на използването за собствено потребление и на общия обем на вноса (по данни на Евростат). Тъй като в данните на Евростат бяха включени и продукти, различни от разглеждания продукт, бяха направени подходящи корекции. Информацията е дадена под формата на индекси (2007 г. = 100), за да се запази поверителността.
Потребление на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
100
102
97
102
Годишно изменение (в проценти)
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(65)
През разглеждания период потреблението на Съюза леко се е повишило - с 2 %. Първоначално, между 2007 и 2008 г., потреблението се е повишило с 2,2 %, след което се е понижило с 4,8 % между 2008 и 2009 г. От 2009 г. до края на РП потреблението е нараснало с 4,6 %.
(66)
Икономическият спад е допринесъл за спада в потреблението, считано от 2008 г., през която потребителите на разглеждания продукт са се сблъскали със спад в търсенето на техните продукти. В началото на РП положението на пазара е започнало леко да се подобрява, което е довело до повишаване на търсенето на разглеждания продукт в сравнение с първата половина на 2009 г.
4.3. Внос в Съюза от разглежданите държави
4.3.1. Кумулиране
(67)
Комисията разгледа дали въздействието на дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се оценява кумулативно въз основа на критериите, посочени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член се предвижда, че когато вносът от две или повече държави е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен; и б) кумулативната оценка на въздействието на вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и тези между внесените продукти и сходния продукт на Общността.
(68)
Дъмпинговите маржове, определени спрямо вноса от всяка от разглежданите държави, са по-високи от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а именно 2 % от експортната цена, като обемът на вноса от всяка от разглежданите държави надхвърля прага от 1 % от пазарния дял, посочен в член 5, параграф 7 от основния регламент.
(69)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт бяха аналогични. Установено бе, че средните цени на вноса от всички разглеждани държави са се понижили по време на разглеждания период и са следвали същата тенденция. Освен това продуктът, предмет на разследването, внасян от разглежданите държави, е сходен във всяко едно отношение, взаимозаменяем е и се предлага на пазара в Съюза от сравними търговски вериги и при сходни търговски условия, така че продуктите се конкурират помежду си, както и с произвеждания в Съюза продукт, предмет на разследването.
(70)
Въз основа на това се прави временното заключение, че са изпълнени всички условия за кумулиране и че съответно въздействието на дъмпинговия внос с произход от разглежданите държави следва да се оцени общо за целите на анализа на вредата.
4.3.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави
Внос от разглежданите държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
112 523
177 286
165 386
176 279
Индекс: 2007 г. = 100
100
158
147
157
Годишно изменение (в проценти)
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Пазарен дял
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
154
151
154
Годишно изменение (в проценти)
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Средна цена в EUR/тон
942
1 017
837
882
Индекс: 2007 г. = 100
100
108
89
94
Годишно изменение (в проценти)
8 %
-18 %
5 %
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Обемът на вноса от разглежданите държави се е увеличил значително - с 57 % по време на разглеждания период. Най-голямото нарастване е отбелязано между 2007 и 2008 г., когато вносът се е увеличил с 58 %, след което леко се е понижил през 2009 г., преди да се повиши отново до нивото от 2008 г. по време на РП.
(72)
Средните цени на вноса от разглежданите държави силно са варирали по време на разглеждания период, като отбелязват общ спад от 6 %. По време на целия разглеждан период средните цени на вноса от разглежданите държави винаги са били по-ниски от цените, установени в останалата част на света и от промишлеността на Съюза, което следователно е довело до повишаване на пазарния дял на разглежданите държави.
(73)
Пазарният дял на разглежданите държави се е увеличил значително - с 54 % по време на разглеждания период. Най-голямото увеличение е отбелязано между 2007 и 2008 г. Вносът е отбелязал лек спад по време на икономическата криза, което е довело до намаляване на пазарния дял на разглежданите държави с 2 % между 2008 и 2009 г., след което обаче те са успели да си възвърнат изгубения пазарен дял преди края на разглеждания период.
4.3.2.1. Подбиване на цените
(74)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта, определени от промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от разглежданите държави за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса. Това сравняване на цените беше направено за сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатите от сравняването, изразени като процент от продажните цени на промишлеността на Съюза по време на разследвания период, сочат съществуването на значителни маржове на подбиване на цените (до 16 %). Тези маржове свидетелстват за натиска върху цените, който вносът от разглежданите държави упражнява върху пазара на Съюза.
(75)
Маржовете на подбиване на цените за всяка от разглежданите държави се определят, както следва:
Държава
Марж на подбиване на цените
Индия
от - 0,5 до 16 %
Индонезия
от - 12,1 до - 3,2 %
Малайзия
от - 10,4 до 15,1 %
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза (3)
4.4.1. Предварителни бележки
(76)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент разглеждането на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Производство на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
90
77
83
Капацитет на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
109
103
98
Използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
83
75
85
Източник: отговори на въпросника.
(77)
От 2007 до 2009 г. производството на Съюза се е понижило значително - с 23 %, след което леко се е подобрило между 2009 г. и края на РП, което е довело до общо намаление от 17 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че независимо от факта, че потреблението на Съюза се е понижило с около 5 % между 2008 и 2009 г., производството на промишлеността на Съюза се е понижило много повече - с 15 %, и не е съумяло да са възползва от възстановяването на потреблението в Съюза, наблюдавано през РП.
(78)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 2 % през разглеждания период. След като се е бил увеличил с около 9 % през 2008 г., през следващите години капацитетът се е понижил, което е довело до общ спад от 2 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки това, паралелно с намаляващите обеми на производство, използването на наличния капацитет се е понижило с 15 % през разглеждания период. Най-големият спад е отбелязан през 2009 г., по време на общата икономическа криза, след което е било наблюдавано леко подобрение по време на РП.
4.4.3. Продажби и пазарен дял
(80)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до обема и стойността на продажбите на първия несвързан клиент на пазара на Съюза.
Обем на продажбите на несвързани клиенти в ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
85
79
82
Годишно изменение (в проценти)
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Стойност на продажбите на несвързани клиенти в ЕС (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
85
88
Годишно изменение (в проценти)
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Пазарен дял на промишленост на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
88
87
88
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(81)
Между 2007 г. и РП обемът на продажбите и пазарният дял са се понижили със съответно 18 % и 12 %. В началото на разглеждания период (между 2007 и 2008 г.), въпреки повишаването на потреблението на Съюза, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е понижил с 15 % и те са загубили 12 % пазарен дял. През 2009 г. потреблението на Съюза се е свило, което е довело до допълнителна загуба от 6,5 % за обема на продажбите на промишлеността на Съюза. През РП, паралелно с повишаването на потреблението на Съюза, и продажбите на Съюза леко са се повишили. Пазарният дял обаче е останал непроменен между 2008 г. и края на РП.
4.4.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
Цена за единица продукция, продажби на несвързани клиенти в ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
120
107
107
Годишно изменение (в проценти)
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Източник: отговори на въпросника.
(82)
Между 2007 и 2008 г. цените значително са се повишили - с 20 %. Следва да се отбележи, че през този период и производителите износители са повишили цените си, макар и с много по-малко, отколкото промишлеността на Съюза.
(83)
През 2009 г. промишлеността на Съюза е трябвало да понижи цените, за да отговори на натиска, оказван от засиления внос с произход от разглежданите държави. През 2008 г. вносът от тези държави се е бил повишил с 57 %, като цените на внасяните продукти са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза обаче не е била в състояние да понижи цените си до нивото на тези на производителите износители.
(84)
По време на РП промишлеността на Съюза е запазила нивото на цените от 2009 г., което е довело до общо покачване на цените със 7 % по време на разглеждания период.
4.4.5. Складови наличности
(85)
Обемът на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намалял с 33 % по време на разглеждания период. По-специално между 2008 г. и РП обемът на складовите наличности се е понижил значително - с 51 %.
Крайни складови наличности на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
128
86
67
Годишно изменение (в проценти)
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Складови наличности във връзка с производството
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Източник: отговори на въпросника.
4.4.6. Заетост, заплати и производителност
Заетост в промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица в производството на разглеждания продукт (включително неутрални производители)
Индекс: 2007 г. = 100
100
97
91
87
Средна заплата на заето лице (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
101
106
Производителност (единица/заето лице)
Индекс: 2007 г. = 100
100
93
85
96
Източник: отговори на въпросника.
(86)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 13 % по време на разглеждания период. Разходите за труд за заето лице леко са се повишили през разглеждания период - с 6 %. Това се счита за естествено увеличение и е по-ниско от ръста на инфлацията през разглеждания период.
4.4.7. Рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Рентабилност на продажбите от страна на ЕС на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Нетна загуба в проценти от оборота
Индекс: 2007 г. = 100
100
76
408
236
Отрицателен паричен поток на промишлеността на Съюза (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
- 249
1 178
439
Парични потоци в проценти от продажбите на ЕС на несвързани клиенти
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Индекс: 2007 г. = 100
100
- 285
1 899
609
Инвестиции на промишлеността на Съюза (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
56
68
65
Годишно изменение (в проценти)
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Отрицателна възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза
Индекс: 2007 г. = 100
100
136
510
320
Източник: отговори на въпросника.
(87)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци (в конкретния случай - загуба) от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. Установено бе, че рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на засегнатия период през 2007 г., като по време на разглеждания период загубите значително са се увеличили. След като през 2008 г. загубите са намалели, през 2009 г. те отново значително са нараснали - по времето на общата икономическа криза. Икономическото възстановяване, усетено по време на РП, е позволило на промишлеността на Съюза да намали загубите си, що се отнася до оборота, но въпреки това тя е останала далеч от връщането към състояние на рентабилност.
(88)
Тенденцията по отношение на паричните потоци, които отразяват способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен съответства на тенденцията по отношение на рентабилността. Паричните потоци са били отрицателни през 2007 г., като по време на разглеждания период бележат значителен спад. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, при която се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съответствие с отрицателните резултати, получени от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(89)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е намаляла, тъй като паричните потоци значително са се влошили през разглеждания период. Вследствие на това инвестициите са отбелязали спад с близо 35 % през разглеждания период.
4.4.8. Растеж
(90)
Потреблението на Съюза се е запазило относително стабилно по време на разглеждания период. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са се понижили през този период - съответно с 18 % и с 12 %.
4.4.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(91)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, въздействието върху промишлеността на Съюза на действителните дъмпингови маржове не може да се счита за незначително.
4.5. Заключение относно вредата
(92)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 17 %), използването на капацитета (- 13 %), обемът на продажбите (- 18 %), пазарният дял (- 12 %) и заетостта (- 14 %), са се влошили по време на разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е била намалена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(93)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(94)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от разглежданите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде определена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(95)
Разследването показа, че потреблението на Съюза се е запазило относително стабилно по време на разглеждания период, докато обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави е отбелязал значително нарастване - с 57 %.
(96)
Дъмпинговият внос от разглежданите държави е оказал натиск върху промишлеността на Съюза, особено през 2008 г., когато обемът на този внос се е увеличил с 58 %. През въпросната година цените на вноса от разглежданите държави, според данните на Евростат, са били много по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Това е довело до загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза в размер на около 12 %, докато в същото време пазарният дял на разглежданите държави е нараснал с 54 %.
(97)
За да отговори на натиска, промишлеността на Съюза е понижила цените си през 2009 г. Въпреки че обемът на вноса с произход от разглежданите държави се е понижил (- 6,7 %), паралелно с икономическия спад и със свиването на пазара на ЕС, цената на вноса се е понижила повече, отколкото цената на промишлеността на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да си възвърне изгубения пазарен дял.
(98)
По време на РП промишлеността на Съюза е трябвало да понижи още повече цените си, докато подбиването на цените от страна на разглежданите държави, въз основа на проверени данни за износа, е продължавало да е 3 %. Обемът и стойността на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза, леко са нараснали (съответно + 4,3 % и + 3,9 %), но въпреки факта, че разликата в цените по отношение на цената на вноса от разглежданите държави се е понижила, промишлеността на Съюза не е съумяла да се възползва от възстановяването на потреблението и пазарният ѝ дял е останал непроменен. В същото време обемът и пазарният дял на вноса от разглежданите държави са се увеличили още повече (съответно с 6,6 % и с 2 %) по време на РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(99)
Другите фактори, които бяха разгледани в контекста на причинно-следствената връзка, са вносът от други държави, равнището на износа на промишлеността на Съюза и въздействието на икономическата криза.
5.3.1. Внос от други държави (останалата част от света: ОЧС)
Обем на вноса от ОЧС (Евростат)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
32 874
31 446
38 295
30 495
Индекс: 2007 г. = 100
100
96
116
93
Годишно изменение (в проценти)
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Пазарен дял на ОЧС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
94
120
91
Годишно изменение (в проценти)
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Средна цена в EUR/тон в ОЧС (Евростат)
1 217
1 358
1 129
1 122
Индекс: 2007 г. = 100
100
112
93
92
Годишно изменение (в проценти)
12 %
-17 %
-1 %
Източник: Евростат.
(100)
Съгласно данните от Евростат обемът на вноса в Съюза на продукта, предмет на разследването, с произход от трети държави, които не са засегнати от настоящото разследване, е намалял със 7 % през разглеждания период. Съответният пазарен дял на тези държави също е намалял с 9 %.
(101)
Средните цени на този внос са били по-високи от цените на производителите износители в разглежданите държави и от цените на промишлеността на Съюза.
(102)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
Обем на продажбите за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
38
52
45
Годишно изменение (в проценти)
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Стойност на продажбите за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
78
74
76
Годишно изменение (в проценти)
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Цена за единица продукция, продажби за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
208
142
171
Годишно изменение (в проценти)
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
По време на разглеждания период обемът на продажбите за износ от страна на промишлеността на Съюза се е понижил с 55 %. Влиянието на този спад обаче е било частично компенсирано от факта, че средната продажна цена на единица продукция се е повишила със 71 % през същия период, като по този начин спадът в стойността на продажбите за износ е бил ограничен на 24 %. Това, в комбинация с факта, че делът на продажбите за износ се е равнявал само на 5 % от общия обем на продажбите по време на РП, доведе до временното заключение, че равнището на износа не е фактор, който да нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и вноса с произход от разглежданите държави.
5.3.3. Въздействие на икономическата криза
(104)
Икономическата криза е допринесла за свиването на потреблението в Съюза и за натиска върху цените. Пониженото ниво на търсене на продукта, предмет на разследването, е довело до намаляване на производството на промишлеността на Съюза и е допринесло отчасти за спада на продажните цени.
(105)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на дъмпинговия внос промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета, с което се е сблъскала в периода между 2007 г. и РП. Дъмпинговият внос обаче е засилил въздействието на икономическия спад и е направил невъзможно реализирането на продажби на цени над себестойността.
(106)
Въз основа на гореизложеното става ясно, че намаляването на търсенето в Съюза, в комбинация с икономическата криза, е допринесло за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Счита се обаче, че това не нарушава причинно-следствената връзка, установена по отношение на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(107)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, налагани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове на продукта.
(108)
Това нарастване на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави е съвпаднало с общия и непрекъснат спад на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, както и с неблагоприятното изменение на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това, считано от 2008 г., в момента на общия икономически застой и на спада на потреблението в Съюза, износителите от разглежданите държави са съумели да запазят своя пазарен дял, като са понижили цените си, които са продължили да подбиват тези на Съюза. В същото време бе констатирано по-нататъшно неблагоприятно изменение на пазарния дял на промишлеността на Съюза и на основните показатели за икономическото ѝ състояние. Действително, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индия, Индонезия и Малайзия, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза, което е довело до тежки загуби през РП.
(109)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от разглежданите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(110)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия, Индонезия и Малайзия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за съществуването на вредоносен дъмпинг, са налице убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Промишленост на Съюза
(112)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия, Индонезия и Малайзия. Припомня се, че повечето от показателите за вредата са отбелязали отрицателно изменение през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци, възвръщаемостта на инвестициите и рентабилността. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишленостт на Съюза да се влоши допълнително.
(113)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на продукта, предмет на разследването, да отразяват разходите за различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното финансово състояние и рентабилността ѝ.
(114)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки върху вноса на продукта, предмет на разследването, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Вносители
(115)
Въпросници бяха изпратени на 21 вносители в Съюза. Само двама вносители, разположени в Обединеното кралство, съдействаха при разследването, като делът на тези двама вносители е съставлявал 0,3 % от общия обем на вноса от разглежданите държави по време на РП. Проверка на място бе направена само при по-големия от двамата вносители. При проверката на място обаче вносителят е отказал да предостави достъп до счетоводната си документация, поради което релевантната информация не е могла да бъде проверена. Въпреки това е било ясно, че макар и налагането на антидъмпингови мерки да води до завишени разходи за въпросното дружество, то не би създало сериозни проблеми за дейността му, дори и потребителите да останат същите или, при необходимост, при смяна на сферата му на дейност.
(116)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху посочения по-горе вносител, той следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. Поради това налагането на временни мерки не следва да има значително неблагоприятно въздействие върху вносителите.
6.4. Ползватели
(117)
Ползвателите на продукта, предмет на разследването, проявиха засилен интерес към този случай, като от общо 97-те ползватели, с които бе установен контакт, 21 оказаха съдействие на разследването. Делът на тези оказващи съдействие ползватели съставляваше около 25 % от обема на вноса в Съюза на разглеждания продукт по време на РП. Дружествата са разположени на цялата територия на Съюза и осъществяват дейност в сектори, свързани с продуктите за лична хигиена и домашните и промишлените детергенти.
(118)
От тези 21 дружества 5 бяха проверени, като техният дял съставляваше 18 % от общия обем на вноса в ЕС на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави през разследвания период. Въз основа на проверената информация става ясно, че делът на продукта, предмет на разследването, в производствените разходи на тези дружества е значителен - между 10 и 20 % в зависимост от крайния продукт.
(119)
В три от петте проверени дружества около 15 % от заетите лица работят в сектори, които използват разглеждания продукт; в едно от дружествата процентът възлиза на около 70 %, а за последното дружество тази информация не можа да бъде получена поради комплексната структура на дружеството и голямото разнообразие от продукти.
(120)
През разследвания период средният дял на дейностите, при които се използва продуктът, предмет на разследването, е възлизал на 22 % при проверените дружества спрямо цялостната им дейност, докато средният марж на печалбата от тези дейности е бил около 6 %. Въз основа на това и като се има предвид относително ниското ниво на предложените мерки, беше преценено, че въздействието на временните антидъмпингови мита върху вноса от разглежданите държави като цяло е доста ограничено. Някои ползватели изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки би създало проблеми с наличността на продукта, предмет на разследването, като се има предвид, че само двама са големите производители в Съюза, а търсенето на продукта, предмет на разследването, постоянно расте. Следва обаче да се отбележи, че относително ниското ниво на предложените мерки не би следвало да възпрепятства възможността продуктът, предмет на разследването, да се внася от разглежданите държави. Освен това двамата производители от Съюза не са произвеждали при пълен капацитет по време на разглеждания период. В допълнение остава възможността да се внася от други трети държави, които не са предмет на мерките. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(121)
Като се има предвид гореизложеното, дори и да съществува вероятност мерките, наложени върху вноса от разглежданите държави, да се отразят неблагоприятно на повечето от ползвателите, въздействието като цяло изглежда ограничено. Поради това бе направено временното заключение, че, ако се изхожда от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави няма да окажат значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите на разглеждания продукт.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(122)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(123)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
При изчисляване на размера на митото, необходим за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(126)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена беше определена, като бе изчислена минималната продажна цена, на която промишлеността на Съюза би реализирала печалба (тъй като по време на РП тя е работела на загуба), и към нея бе добавен целеви марж на печалба. Промишлеността на Съюза изтъкна, че целеви марж на печалба от 15 % би бил подходящ, но не бе в състояние да обоснове твърдението си. Поради тази причина целевият марж на печалба бе временно определен на 7,7 %, което съответства на последния марж на печалба, реализиран от един от жалбоподателите през последната печеливша година преди разглеждания период.
(127)
Средният марж на понижение на цените бе определен на 24,2 % за Индия, на 9,1 % за Индонезия и на 25,7 % за Малайзия.
7.2. Временни мерки
(128)
Като се има предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, се счита, че следва да бъде наложено временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, Индонезия и Малайзия на нивото на по-ниската от двете стойности - установеното ниво на отстраняване на дъмпинга и на вредата, в съответствие с правилото за по-малкото мито. Във всички случаи с изключение на една ставките на временното антидъмпингово мито са определени на базата на дъмпинговия марж.
(129)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, преди обмитяване, временно са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито (%)
Индия
VVF Limited
4,8
Всички останали дружества
9,3
Индонезия
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Всички останали дружества
7,6
Малайзия
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Всички останали дружества
13,8
(130)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези митнически ставки (обратното на митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своите наименование и адрес, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(131)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(132)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(133)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагането на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 2905168510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091) и са с произход от Индия, Индонезия и Малайзия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
VVF Limited, Sion (East), Мумбай
4,8
B110
Всички останали дружества
9,3
B999
Индонезия
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Всички останали дружества
7,6
B999
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Всички останали дружества
13,8
B999
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза става след представянето на обезпечение, равностойно на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите от процедурата страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 10 май 2011 година.
32011R0446
L 122/47
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 446/2011
od 10. svibnja 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih masnih alkohola i njihovih mješavina podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija (Komisija) je 13. kolovoza 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih masnih alkohola i njihovih mješavina (ispitani proizvod) podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije (dotične zemlje).
(2)
Antidampinški postupak pokrenut je nakon pritužbe koju su 30. lipnja 2010. podnijela dva proizvođača iz Unije, Cognis GmbH i Sasol Olefins & Surfactants GmbH (podnositelji pritužbe). Oba trgovačka društva osnovana su prema njemačkom pravu i imaju proizvodne pogone u Njemačkoj, Francuskoj i Italiji. Ta dva trgovačka društva predstavljaju veći udjel, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje ispitanog proizvoda u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
1.2. Strane na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, uvoznike/trgovce i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi, poznate proizvođače izvoznike i predstavnike dotične zemlje izvoznice. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na velik broj uvoznika utvrđenih u pritužbi, odabir uzoraka bio je predviđen za uvoznike iz obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne Uredbe. Četiri uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na mali broj uvoznika koji su se javili odlučeno je ne koristiti odabir uzoraka.
(6)
Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima, proizvođačima iz Unije, uvoznicima i svim korisnicima i dobavljačima za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i svim ostalim strankama koje su tako zatražile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
Odgovori na upitnik primljeni su od 5 proizvođača iz Unije, 2 uvoznika, 21 korisnika u Uniji, 2 proizvođača izvoznika u Indiji, 2 proizvođača izvoznika u Indoneziji i njihovih povezanih trgovaca te 3 proizvođača izvoznika u Maleziji i njihovih povezanih trgovaca.
(8)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Cognis GmbH, Njemačka,
-
Cognis France S.A.S., Francuska,
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Njemačka;
(b)
uvoznici iz Unije:
-
Oleo solutions Ltd, Ujedinjena Kraljevina;
(c)
korisnici u Uniji:
-
Henkel AG & Co., Njemačka,
-
PCC Rokita SA, Poljska,
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švicarska,
-
Unilever, Nizozemska,
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italija;
(d)
proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai i Taluka Valia,
-
VVF Limited, Mumbai;
(e)
proizvođači izvoznici u Indoneziji:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals i njegova povezana trgovačka društva, Batam, Singapur, Dessau,
-
P.T. Musim Mas i njegova povezana trgovačka društva, Medan, Singapur, Hamburg;
(f)
proizvođači izvoznici u Maleziji:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. i njegova povezana trgovačka društva, Prai, Emmerich,
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. i njegova povezana trgovačka društva, Petaling Jaya, Hamburg,
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang.
1.3. Razdoblje ispitnog postupka
(9)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(10)
Dotični proizvod su zasićeni masni alkoholi s ugljikovim lancem C8, C10, C12, C14, C16 ili C18 (ne uključujući razgranate izomere), uključujući zasićene masne alkohole jedne frakcije (dalje u tekstu „čista frakcija” ili „single cuts”) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (uobičajeno kategorizirane kao C8-C10), mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (uobičajeno kategorizirane kao C12-C14) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C16-C18, podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije (dotični proizvod), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 i ex 3823 70 00.
(11)
Ispitani proizvod je intermedijarni proizvod koji se proizvodi iz prirodnih (oleokemijskih) ili sintetičkih (petrokemijskih) izvora, kao što su prirodne masti i ulja, sirova nafta, prirodni plin, kondenzati prirodnog plina i ugljen. Uglavnom se koristi kao ulazni materijal za proizvodnju masnih alkoholnih sulfata, masnih alkoholnih etoksilati i masnih alkoholnih eter sulfata (takozvanih površinskih aktivnih tvari). Površinske aktive tvari se koriste za proizvodnju deterdženata, proizvoda za kućanstvo, čišćenje i osobnu njegu.
2.2. Istovjetni proizvod
(12)
Utvrđeno je da proizvod koji se izvozi u Uniju iz Indije, Indonezije i Malezije i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu tih zemalja te proizvod koji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije u Uniji imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva, kao i iste primjene. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
(13)
Tijekom ispitnog postupka su određene stranke tvrdile da je jedan od podnositelja pritužbe u jednom od svojih proizvodnih pogona proizvodio proizvod koji uključuje molekule razgranatih izomera i koji nije obuhvaćen definicijom opsega proizvoda te, stoga, takvu, proizvodnju ne bi trebalo smatrati istovjetnim proizvodom. Privremeno je utvrđeno da je ta tvrdnja opravdana i, stoga, podaci koji se odnose na tog proizvođača nisu uključeni u analizu štete. Treba napomenuti da su druga dva trgovačka društva, od kojih je jedno surađivalo u ispitnom postupku, isključena iz definicije industrije Unije zbog istog razloga.
3. DAMPING
3.1. Indija
3.1.1. Uobičajena vrijednost
(14)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo za svakog proizvođača izvoznika je li njegov ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni obujam domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja svakog proizvođača izvoznika istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(15)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda koji je prodao dotični proizvođač izvoznik na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % njegovog ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(16)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(17)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili ne.
(18)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
3.1.2. Izvozna cijena
(19)
Oba proizvođača izvoznika u Indiji izvozila su dotični proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga su izvozne cijene utvrđene na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje trebaju platiti ti nezavisni kupci za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
3.1.3. Usporedba
(20)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(21)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Na temelju toga, prilagodbe za razlike u posrednim porezima, troškovima prijevoza, manipulacije i utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita i provizija dodijeljene su prema potrebi i kada je opravdano.
(22)
Oba proizvođača izvoznika su tvrdila da njihovu prodaju jednom od podnositelja pritužbe u Uniji treba zanemariti kod izračuna dampinške marže, s obzirom na to da je ta prodaja ostvarena u značajnim količinama i cijenama koje su strogo ugovorene. Međutim, nema pravnog razloga zašto takav izvoz dotičnog proizvoda treba zanemariti priizračunu dampinga. Stoga su tvrdnje oba proizvođača izvoznika odbačene.
(23)
Oba proizvođača izvoznika su zatražila prilagodbu za konverziju valute tvrdeći da od studenoga 2009. postoji stalno povećanje vrijednosti indijskog rupija (INR) u odnosu na euro (EUR), što bi poremetilo izračune dampinga. Zahtjev se odnosio na prodaju u eurima ostvarenu od siječnja 2010. na dalje i tražilo se da se, za potrebe pretvaranja vrijednosti te prodaje u INR, devizni tečaj iz mjeseca u kojem je napravljena prodaje zamijeni deviznim tečajem od 2 mjeseca ranije. Članak 2. stavak 10. točka (j), doista, predviđa prilagodbu konverzija valuta na temelju određenih okolnosti. Međutim, napominje se da je do povećanja vrijednosti INR-a došlo samo u drugoj polovici RIP-a. Nadalje, napominje se da su oba indijska trgovačka društva stalno povećala svoje cijene prema glavnim kupcima u Uniji tijekom tog razdoblja prema prilično ustaljenom obrascu, te da su se cijene podnositeljâ pritužbe, također, stalno povećavale tijekom druge polovice RIP-a. Stoga nema jasnog dokaza da se povećanje vrijednosti INR-a nije pravovremeno odražavalo u cijenama koje su naplatili indijski proizvođači izvoznici svojim kupcima u EU-u ili da je imalo neprimjereni učinak štete na izračune dampinga. Stoga je zahtjev oba trgovačka društva odbačen.
3.1.4. Dampinška marža
(24)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. osnovne Uredbe dampinške marže za indijske proizvođače izvoznike koji surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(25)
Na temelju podataka koje su omogućili podnositelj pritužbe i indijski proizvođači izvoznici koji surađuju, te s obzirom na raspoložive statističke podatke, u Indiji ne postoje drugi proizvođači dotičnog proizvoda. Stoga je dampinška marža na području cijele zemlje koju treba utvrditi za Indiju određena na istoj razini kao i najviša marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje.
(26)
Na temelju toga, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Sva ostala trgovačka društva
9,3 %
3.2. Indonezija
3.2.1. Uobičajena vrijednost
(27)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo za svakog proizvođača izvoznika je li njegov ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni obujam domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja svakog proizvođača izvoznika istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(28)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda koji je prodao dotični proizvođač izvoznik na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % njegovog ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(29)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(30)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(31)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(32)
Kada nije bilo domaće prodaje konkretne vrste proizvoda od strane proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost izračunata je u skladu s člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe.
(33)
Pri određivanju uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 3. osnovne Uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se, prema uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. osnovne Uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u uobičajenom tijeku trgovine.
3.2.2. Izvozna cijena
(34)
Proizvođači izvoznici ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava za trgovinu koji se nalaze u Singapuru i u Uniji.
(35)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala izravno nezavisnim kupcima u Uniji ili putem povezanih trgovačkih društava za trgovinu u Singapuru, izvozne cijene utvrđene su na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(36)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava za trgovinu koja se nalaze u Uniji, izvozne cijene utvrđene su na temelju cijene prve ponovne prodaje tih povezanih trgovaca nezavisnim kupcima u Uniji prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe.
3.2.3. Usporedba
(37)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(38)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Na temelju toga, prilagodbe za razlike u posrednim porezima, troškovima prijevoza, manipulacije i utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita i provizija dodijeljene su prema potrebi i kada je opravdano.
(39)
Jedno trgovačko društvo zatražilo je prilagodbu za razlike u fizičkim svojstvima na temelju toga što izvozi ispitani proizvod i u tekućem i u krutom obliku u EU, dok ga prodaje samo u krutom obliku na domaćem tržištu te da su cijene tekućeg oblika niže od cijena krutog oblika ispitanog proizvoda. Međutim, trgovačko društvo nije dostavile podatke o opsegu prilagodbe. Jednostavna usporedba izvoznih cijena krutog i tekućeg oblika ispitanog proizvoda ne može činiti temelj za odobravanje prilagodbe za razlike u fizičkim svojstvima. Štoviše, računovodstveni sustav trgovačkog društva ne omogućava odgovarajuću podjelu razlika u troškovima između proizvoda u krutom i tekućem stanju. Stoga nije bilo pouzdanog načina za izračun moguće prilagodbe i zahtjev je trebalo odbaciti.
(40)
Podnositelji pritužbe dostavili su tvrdnju da su troškovi energije u Indoneziji poremećeni zbog vrlo jeftinih i subvencioniranih cijena energije. Međutim, nisu dostavili nikakve potkrijepljene podatke o tome kako bi takav poremećaj troškova energije korišten za domaću i izvoznu proizvodnju utjecao na izračune dampinga. Tvrdnja je stoga odbačena.
3.2.4. Dampinška marža
(41)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. osnovne Uredbe dampinške marže za indonezijske proizvođače izvoznike koji surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(42)
Na temelju podataka koje su omogućili podnositelj pritužbe i indonezijski proizvođači izvoznici koji surađuju, te s obzirom na raspoložive statističke podatke, u Indoneziji ne postoje drugi proizvođači dotičnog proizvoda. Stoga je dampinška marža na području cijele zemlje koju treba utvrditi za Indoneziju određena na istoj razini kao i najviša marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje.
(43)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Sva ostala trgovačka društva
7,6 %
3.3. Malezija
3.3.1. Uobičajena vrijednost
(44)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo za svakog proizvođača izvoznika je li njegov ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni obujam domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja istovjetnog proizvoda za dva proizvođača izvoznika koji surađuju na domaćem tržištu bila reprezentativna. Za preostalog proizvođača izvoznika nije utvrđena nezavisna domaća prodaja tijekom RIP-a.
(45)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda koji je prodao dotični proizvođač izvoznik na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % njegovog ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(46)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(47)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili ne.
(48)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(49)
Kada nije bilo domaće prodaje konkretne vrste proizvoda od strane proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost izračunata je u skladu s člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe.
(50)
Prilikom određivanja uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 3. osnovne Uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se, prema uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. osnovne Uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u uobičajenom tijeku trgovine.
(51)
Za proizvođača izvoznika bez domaće prodaje tijekom RIP-a iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljeni su, prema članku 2. stavku 6. točki (a) osnovne Uredbe, na ponderiranom prosjeku stvarnih iznosa utvrđenih za druga dva proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka u pogledu proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda na malezijskom tržištu.
3.3.2. Izvozna cijena
(52)
Proizvođači izvoznici ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava koji se nalaze u Uniji.
(53)
Kada se izvozna prodaja u Uniju izvršavala izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne su cijene utvrđene na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(54)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozne cijene utvrđene su na temelju cijene prve ponovne prodaje tih povezanih trgovačkih društava nezavisnim kupcima u Uniji prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe.
3.3.3. Usporedba
(55)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(56)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Na temelju toga, prilagodbe za troškove prijevoza, manipulacije utovara i popratne troškove, troškove pakiranja i troškove kredita dodijeljene su prema potrebi i kada je opravdano.
(57)
Jedan malezijski proizvođač izvoznik je tvrdio da je njegovo povezano trgovačko društvo u Uniji de facto izvozni odjel proizvođača. Na temelju toga je trgovačko društvo tvrdilo da bi u slučaju prilagodba za prodajne, opće i administrativne troškove i dobit, prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe, bilo prevelikih odbitaka kod utvrđivanja cijene franko tvornica. U tom pogledu je utvrđeno da je račune izdalo povezano trgovačko društvo kupcima u Uniji i da je uplate primilo povezano trgovačko društvo od kupaca u Uniji. Nadalje, treba napomenuti da su prodaje od strane povezanog trgovačkog društva uključivale i uvećani iznos. Također, financijski izvještaji trgovca su pokazali da je snosio uobičajene prodajne, opće i administrativne troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje. Stoga se čini da povezano trgovačko društvo doista obavlja tipične funkcije uvoznika. Na temelju toga zahtjev trgovačkog društva je odbačen.
(58)
Podnositelji pritužbe su u pogledu Malezije dostavili istu tvrdnju koja se odnosi na troškove energije navedene u uvodnoj izjavi 40. za Indoneziju. Stoga se ova tvrdnja odbacuje zbog istih razloga.
3.3.4. Dampinška marža
(59)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. osnovne Uredbe dampinške marže za malezijske proizvođače izvoznike koji surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(60)
Na temelju podataka koje su omogućili podnositelj pritužbe i malezijski proizvođači izvoznici koji surađuju, te s obzirom na raspoložive statističke podatke, u Maleziji ne postoje drugi proizvođači dotičnog proizvoda. Stoga je dampinška marža na području cijele zemlje koju treba utvrditi za Maleziju određena na istoj razini kao i najviša marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje.
(61)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Sva ostala trgovačka društva
13,8 %
4. ŠTETA
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(62)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodila su dva poznata i još nekoliko vrlo malih proizvođača iz Unije. Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na između 400 000 i 500 000 tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe.
(63)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da jednog od podnositelja pritužbe ne treba smatrati dijelom industrije Unije, jer je trgovačko društvo uvozilo dotični proizvod tijekom RIP-a. Međutim, potvrđeno je da je postotak uvezenog proizvoda od strane tog trgovačkog društva iz dotičnih zemalja tijekom RIP-a bio relativno nizak te stoga nije bio bitan u usporedbi s njegovom proizvodnjom istovjetnog proizvoda. Nadalje, taj je uvoz bio uglavnom privremene prirode. Stoga se može potvrditi da je temeljna djelatnost tog trgovačkog društva proizvodnja i prodaja istovjetnog proizvoda u EU-u, a njegov glavni interes je interes proizvođača iz Unije. Kao posljedica toga, privremeno se utvrđuje da ta tvrdnja nije opravdana.
4.2. Potrošnja Unije
(64)
Potrošnja je utvrđena na temelju ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije, vlastite upotrebe i ukupnog uvoza (prema podacima Eurostata). S obzirom na to da podaci Eurostata uključuju i neke proizvode koji nisu dotični proizvod, napravljene su odgovarajuće prilagodbe. Podaci su izraženi u indeksima (2007. = 100) kako bi se zadržala povjerljivost.
Potrošnja Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
tone
100
102
97
102
godišnji Δ%
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovora na upitnik.
(65)
Potrošnja Unije blago se povećala za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se od 2007. do 2008. potrošnja povećala za 2,2 %, nakon čega je slijedio pad od 2008. do 2009. za 4,8 %. Od 2009. do kraja RIP-a se potrošnja oporavila za 4,6 %.
(66)
Gospodarski pad doprinio je smanjenju potrošnje od 2008., tijekom kojeg su korisnici dotičnog proizvoda zabilježili pad potražnje za svojim proizvodima. Na početku RIP-a se stanje na tržištu počelo blago poboljšavati, što je dovelo do povećanja potražnje za dotičnim proizvodom u usporedbi s prvom polovicom 2009.
4.3. Uvoz u Uniju iz dotičnih zemalja
4.3.1. Kumulacija
(67)
Komisija je razmatrala treba li učinak dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja ocijeniti kumulativno na temelju kriterija određenih člankom 3. stavkom 4. osnovne Uredbe. Ovaj članak navodi da ako se nad uvozom iz dvije ili više zemalja istodobno provodi antidampinški ispitni postupak, učinci takvih uvoza kumulativno se ocjenjuju jedino ako je utvrđeno da (a) dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoze iz svake od zemalja pojedinačno viša je od de minimis marže definirane u članku 9. stavku 3. osnovne Uredbe i da obujam uvoza iz svake od zemalja nije zanemariv i (b) kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena je s obzirom na uvjete konkurencije između uvoznih proizvoda i uvjete konkurencije između uvoznih proizvoda i istovjetnih proizvoda Zajednice.
(68)
Dampinške marže utvrđena u odnosu na uvoz iz svake od dotičnih zemalja viša je od de minimis marže definirane u članku 9. stavku 3., tj. 2 % izvoznih cijena, a obujam uvoza iz svake od dotičnih zemalja je iznad praga od 1 % tržišnog udjela određenog člankom 5. stavkom 7. osnovne Uredbe.
(69)
Ispitni je postupak pokazao da su konkurentski uvjeti između dampinških uvoza i između dampinškog uvoza i istovjetnog proizvoda bili slični. Utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene iz svih dotičnih zemalja pale tijekom razmatranog razdoblje i slijedile su isti trend. Nadalje, uvozni ispitani proizvod iz dotičnih zemalja bio je istovjetan u svakom pogledu, zamjenjiv je i stavlja se na tržištu u Uniji putem usporedivih prodajnih kanala te pod sličnim uvjetima prodaje i stoga je konkurentan međusobno i s ispitanim proizvodom koji se proizvodi u Uniji.
(70)
Na temelju toga, privremeno se zaključeno da su svi uvjeti kumulacije ispunjeni te, u skladu s tim, učinke dampinškog uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja treba procijeniti zajedno za potrebe analize štete.
4.3.2. Obujam, cijena i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja
Uvoz iz dotičnih zemalja
2007.
2008.
2009.
RIP
Tone
112 523
177 286
165 386
176 279
Indeks: 2007 = 100
100
158
147
157
Godišnji Δ%
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Tržišni udjel
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
154
151
154
Godišnji Δ%
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Prosječna cijena u EUR/tona
942
1 017
837
882
Indeks: 2007 = 100
100
108
89
94
Godišnji Δ%
-8 %
-18 %
5 %
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.
(71)
Obujam uvoza iz dotičnih zemalja povećao se značajno za 57 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveće povećanje dogodilo se između 2007. i 2008., kada se uvoz povećao za 58 %. Uvoz se zatim blago smanjio 2009., a zatim se ponovno povećao tijekom RIP-a na razinu iz 2008.
(72)
Prosječne cijene uvoza iz dotičnih zemalja jako su se razlikovale tijekom razmatranog razdoblja te su ukupno odražavale pad od 6 %. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja su prosječne cijene uvoza iz dotičnih zemalja uvijek bile niže od cijena ostatka svijeta i industrije Unije, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela uz dotičnih zemalja.
(73)
Tržišni udjel iz dotičnih zemalja povećao se značajno za 54 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveće povećanje dogodilo se između 2007. i 2008. Uvoz se blago smanjio tijekom gospodarske krize, što je dovelo do smanjenja tržišnog udjela dotičnih zemalja za 2 % između 2008. i 2009., ali se onda do kraja razmatranog razdoblja njegov tržišni udjel povećao.
4.3.2.1. Sniženje cijena
(74)
Za potrebe analize sniženja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene prema vrsti proizvoda industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornice, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja koje su naplaćene prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, a koje su utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za postojeće carinske pristojbe i troškove nakon uvoza. Usporedba cijena napravljena je za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođenih prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultati usporedbe, kada se izraze kao postotak prodajnih cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. pokazali su značajne marže sniženja cijena (do 16 %). Te marže sniženja cijena ukazuju na pritisak uvoza iz dotičnih zemalja na cijene na tržištu Unije.
(75)
Marže sniženja cijena za dotične zemlje iznosile su kako slijedi:
Zemlja
Marža sniženja cijena
Indija
od - 0,5 do 16 %
Indonezija
od - 12,1 do - 3,2 %
Malezija
od - 10,4 do 15,1 %
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije (3)
4.4.1. Uvodne napomene
(76)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne Uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja za ocjenu stanja industrije Unije od 2007. do kraja RIP-a.
4.4.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Proizvodnja industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacitet industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
109
103
98
Iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
83
75
85
Izvor: odgovori na upitnik.
(77)
Proizvodnja Unije se od 2007. do 2009. značajno smanjila za 23 %, a zatim se blago povećala između 2009. i kraja RIP-a, što je dovelo do ukupnog smanjenja od 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da, iako se potrošnja Unije smanjila za otprilike 5 % između 2008. i 2009., proizvodnja industrije pala je još više, za 15 % te nije imala koristi od oporavka potrošnje Unije zabilježenog tijekom RIP-a.
(78)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za otprilike 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon povećanja od oko 9 % 2008., kapacitet se smanjih sljedećih godina, što je dovelo do ukupnog smanjenja od 2 % tijekom razmatranog razdoblja.
(79)
Međutim, u skladu sa smanjenjem obujma proizvodnje, iskorištenost raspoloživog kapaciteta smanjila se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveći pad dogodio se 2009., tijekom opće gospodarske krize, a zatim se stanje blago poboljšalo tijekom RIP-a.
4.4.3. Prodaja i tržišni udjel
(80)
Podaci o prodaji prikazani u donjoj tablici odnose se na obujam prodaje i njezinu vrijednost prema prvom nepovezanom kupcu na tržištu Unije.
Obujam prodaje nepovezanim kupcima u EU-u
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
85
79
82
Godišnji Δ%
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Vrijednost prodaje prema nepovezanim kupcima u EU-u (EUR)
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
102
85
88
Godišnji Δ%
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Tržišni udjel industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007. = 100
100
88
87
88
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.
(81)
Obujam prodaje i tržišni udjel smanjili su se za između 2007. i RIP-a za 18 %, odnosno 12 %. Na početku razmatranog razdoblja, odnosno od 2007. do 2008., obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 15 % i izgubio 12 % tržišnog udjela unatoč povećanju potrošnje Unije. Potrošnja Unije se smanjila 2009., što je dovelo do daljnjeg gubitka obujma prodaje industrije Unije od 6,5 %. Prodaja Unije se blago povećala tijekom RIP-a, u skladu s povećanom potrošnjom Unije. Međutim, tržišni udjel je ostao stabilan od 2008. do kraja RIP-a.
4.4.4. Prosječne jedinične cijene industrije Unije
Jedinična cijena, prodaja u EU-u nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007. = 100
100
120
107
107
Godišnji Δ%
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Izvor: odgovori na upitnik.
(82)
Cijene su se od 2007. do 2008. značajno povećale za 20 %. Treba napomenuti da su proizvođači izvoznici, također, povećali svoje cijene tijekom tog razdoblja, iako puno manje od industrije Unije.
(83)
Industrija Unije je 2009. morala smanjiti cijene kako bi odgovorila na pritisak povećanog uvoza iz dotičnih zemalja. Uvoz iz tih zemalja povećao se 2008. za 57 %, a njihove cijene bile su značajno niže od cijena industrije Unije. Međutim, industrija Unije nije mogla smanjiti svoje cijene na istu razinu kao i proizvođači izvoznici.
(84)
Tijekom RIP-a je industrija Unije zadržala cijene na razini iz 2009., što je dovelo do ukupnog povećanja cijena tijekom razmatranog razdoblja od 7 %.
4.4.5. Zalihe
(85)
Razine zaliha industrije Unije su se smanjile za 33 % tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su se između 2008. i RIP-a razine zaliha značajno smanjile za 51 %.
Završne zalihe industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
128
86
67
Godišnji Δ%
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Zalihe u odnosu na proizvodnju
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Izvor: odgovori na upitnik.
4.4.6. Zaposlenost, plaće i produktivnost
Zaposlenost industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupno zaposlenika u području dotičnog proizvoda (tihi proizvođači)
Indeks: 2007. = 100
100
97
91
87
Prosječne plaće po zaposleniku (EUR)
2007. = 100
100
102
101
106
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
Indeks: 2007. = 100
100
93
85
96
Izvor: odgovori na upitnik.
(86)
Zbog aktivnosti smanjenja broja radnika u industriji Unije, broj zaposlenika smanjio se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Troškovi rada po zaposleniku blago su se povećali za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. To se smatra prirodnim povećanjem i manje je od stope inflacije tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.7. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Profitabilnost prodaje u EU-u prema nepovezanim stankama
2007.
2008.
2009.
RIP
% neto gubitka/promet
Indeks: 2007. = 100
100
76
408
236
Negativni novčani tok industrije Unije (EUR)
Indeks: 2007. = 100
100
- 249
1 178
439
Novčani tok u % prodaje u EU-u nepovezanim strankama
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Indeks: 2007.=100
100
- 285
1 899
609
Ulaganja industrije Unije (EUR)
Indeks: 2007. = 100
100
56
68
65
Godišnji Δ%
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Negativni povrat ulaganja industrije Unije (EUR)
Indeks: 2007. = 100
100
136
510
320
Izvor: Odgovori na upitnik.
(87)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto-dobiti (u ovom slučaju gubitka) od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. Utvrđeno je da je profitabilnost industrije Unije negativna od početka razmatranog razdoblja 2007., a tijekom razmatranog razdoblja gubitci su se značajno povećali. Nakon smanjenja 2008. gubitci su se ponovno značajno povećali 2009., odnosno tijekom opće gospodarske krize. Međutim, gospodarski oporavak zabilježen tijekom RIP-a omogućio je industriji Unije smanjenje gubitaka u pogledu prometa, no još uvijek je ostao daleko od povratka na pozitivne razine dobiti.
(88)
Trend koji je pokazao novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, u velikoj mjeri odražava razvoj profitabilnosti. Novčani tok je bio negativan 2007. i pokazuje znatan pad tijekom razmatranog razdoblja. Isto se može komentirati i za povrat ulaganja koji je pokazao sličan negativni razvoj u skladu s negativnim rezultatima koje je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(89)
Nastavno na gore navedeno, sposobnost ulaganja industrije Unije postala je ograničena, s obzirom na to da se novčani tok znatno pogoršao tijekom razmatranog razdoblja. Kao posljedica toga, ulaganja su pala za otprilike 35 % tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.8. Rast
(90)
Potrošnja Unije ostala je prilično stabilna tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije smanjili su se tijekom tog razdoblja za 18 %, odnosno 12 %.
4.4.9. Visina stvarne dampinške marže
(91)
S obzirom na obujam, tržišni udjel i cijene dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, učinak stvarnih dampinških marža na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.5. Zaključak o šteti
(92)
Ispitni postupak je pokazao da se većina pokazatelja štete, kao što su proizvodnja (- 17 %), iskorištenost kapaciteta (- 13 %), obujam prodaje (- 18 %), tržišni udjel (- 12 %) i zaposlenost (- 14 %) pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije da prikupi kapital također bila narušena, posebno tijekom RIP-a.
(93)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Uvod
(94)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. osnovne Uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja prouzročio štetu industriji Uniji u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
5.2. Učinak dampinškog uvoza
(95)
Ispitni postupak je pokazao da je potrošnja Unije ostala prilično stabilna tijekom razmatranog razdoblja, dok se dampinški uvoz iz dotičnih zemalja prema obujmu značajno povećao, tj. za 57 %.
(96)
Dampinški uvoz iz dotičnih zemalja izvršio je pritisak na industriju Unije, posebno 2008., kada se taj uvoz povećao za 58 %. Te godine su cijene iz dotičnih zemalja, prema podacima Eurostata, bile puno manje od cijena industrije Unije. To je dovelo do gubitka tržišnog udjela industrije Unije od oko 12 %, dok su dotične zemlje povećale svoj tržišni udjel za 54 %.
(97)
Kako bi odgovorila na taj pritisak, industrija Unije je smanjila svoje cijene 2009. Iako se obujam uvoza iz dotičnih zemalja smanjio (- 6,7 %), u skladu s gospodarskim padom i smanjenjem tržišta EU-a, uvozne cijene smanjile su se više od cijena industrije Unije i to je onemogućilo industriji Unije povratak izgubljenog tržišnog udjela.
(98)
Tijekom RIP-a je industrija Unije morala dodatno smanjiti svoje cijene, pri čemu je sniženje cijena iz dotičnih zemalja, na temelju provjerenih podataka o izvozu, i dalje iznosilo 3 %. Obujam (+ 4,3 %) i vrijednost (+ 3,9 %) prodaje industrije Unije su se blago oporavili, ali, iako se razlika u cijeni u pogledu uvozne cijene dotičnih zemalja smanjila, industrija Unije nije mogla iskoristiti oporavak potrošnje te je njezin tržišni udjel ostao nepromijenjen. U međuvremenu je uvoz iz dotičnih zemalja zabilježio dodatno povećanje obujma (6,6 %) i tržišnog udjela (2 %) tijekom RIP-a.
5.3. Učinak ostalih čimbenika
(99)
Ostali čimbenici koji su ispitani u kontekstu uzročnosti su uvoz iz ostalih zemalja, realizacija izvoza industrije Unije i učinak gospodarske krize.
5.3.1. Uvoz iz ostalih zemalja (ostatak svijeta - OS)
Obujam uvoza OS-a (Eurostat)
2007.
2008.
2009.
RIP
tone
32 874
31 446
38 295
30 495
Indeks: 2007.=100
100
96
116
93
Godišnji Δ%
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Tržišni udjel OS-a
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
94
120
91
Godišnji Δ%
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Prosječna cijena OS-a u EUR/tona (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Indeks: 2007.=100
100
112
93
92
Godišnji Δ%
12 %
-17 %
-1 %
Izvor: Eurostat.
(100)
Na temelju podataka Eurostata, obujam uvoza ispitanog proizvoda u Uniju koji je podrijetlom iz trećih zemalja na koje se ne odnosi ovaj ispitni postupak smanjio se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udjel tih zemalja, također, se smanjio za 9 %.
(101)
Prosječne cijene tog uvoza bile su više od cijena proizvođača izvoznika u dotičnim zemljama pa i onih industrije Unije.
(102)
Na temelju navedenog, privremeno se zaključilo da uvoz iz tih trećih zemalja nije doprinio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3.2. Realizacija izvoza industrije Unije
Obujam prodaje izvoza nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
38
52
45
Godišnji Δ%
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Vrijednost prodaje izvoza nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
78
74
76
Godišnji Δ%
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jedinična cijena, izvozna prodaja nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
208
142
171
Godišnji Δ%
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Obujam izvozne prodaje industrije Unije smanjio se za 55 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, učinak tog smanjenja djelomično je nadoknađen činjenicom da se prosječna jedinična prodajna cijena povećala za 71 % tijekom istog razdoblja, što je ograničilo smanjenje vrijednosti izvozne prodaje na 24 %. To je, zajedno s činjenicom da je izvozna prodaja činila samo 5 % ukupne prodaje tijekom RIP-a, dovelo do privremenog zaključka da realizacija izvoza nije čimbenik koji prekida uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i uvoza iz dotičnih zemalja.
5.3.3. Utjecaj gospodarske krize
(104)
Gospodarska kriza doprinijela je smanjenju potrošnje u Uniji i pritisku na cijene. Smanjenje razine potražnje za ispitanim proizvodom dovelo je do smanjenja proizvodnje industrije Unije i djelomično doprinijelo padu prodajnih cijena.
(105)
U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska na cijene i povećanih razina dampinškog uvoza, industrija Unije mogla se suočiti s poteškoćama u suočavanju sa smanjenjem potrošnje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova zbog smanjene iskorištenosti kapaciteta s kojima se suočila između 2007. i RIP-a. Međutim, dampinški uvoz pojačao je utjecaj gospodarskog pada i onemogućio prodaju iznad proizvodne cijene.
(106)
Na temelju gore navedenog se čini da je smanjenje potražnje u Uniji povezane s gospodarskom krizom doprinijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, smatra se da time nije prekinuta uzročno-posljedična veza utvrđena u odnosi na jeftini dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
5.4. Zaključak o uzročnosti
(107)
Gornja analiza je pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udjel jeftinog dampinškog uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, utvrđeno je da je taj uvoz ostvaren po dampinškim cijenama koje su bile niže od cijena koje naplaćuje industrija Unije na tržištu Unije za slične vrste proizvoda.
(108)
To povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja odvijalo se istodobno s općim i stalnim smanjenjem potrošnje u Uniji tijekom razdoblja između, ali i s negativnim razvojem tržišnog udjela industrije Unije u istom razdoblju. Nadalje, počevši od 2008. s ukupnim gospodarskim padom i smanjenjem potrošnje Unije, izvoznici iz dotičnih zemalja uspjeli su zadržati svoj tržišni udjel smanjenjem cijena, pri čemu su i dalje snižavali cijene Unije. Istodobno je uočen daljnji negativni razvoj tržišnog udjela industrije Unije i glavnih pokazatelja njezinog gospodarskog stanja. Naime, tijekom razmatranog razdoblja val jeftinog dampinškog izvoza iz Indije, Indonezije i Malezije koji je neprestano snižavao cijene industrije Unije, doveo je do pada profitabilnosti industrije Unije, što je za posljedicu imalo teške gubitke tijekom RIP-a.
(109)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici naočigled nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(110)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno je zaključeno da je dampinški uvoz iz Indije, Indonezije i Malezije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodna napomena
(111)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitalo se postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije bilo u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
6.2. Industrija Unije
(112)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz Indije, Indonezije i Malezije. Podsjeća se da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok, povrat ulaganja i profitabilnost bili su ozbiljno pogođeni. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(113)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti djelotvorne uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene ispitanog proizvoda kako bi odrazila troškove različitih komponenata i tržišne uvjete. Može se očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo povratak barem dijela tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz daljnji pozitivni učinak na njezino financijsko stanje i profitabilnost.
(114)
Stoga je zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz ispitanog proizvoda podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije bilo u interesu industrije Unije.
6.3. Uvoznici
(115)
Upitnici su poslani na 21 uvoznika u Uniji. Samo su dva uvoznika surađivala u ispitnom postupku. Oba se nalaze u Ujedinjenoj Kraljevini i zajedno predstavljaju 0,3 % ukupnog uvoza iz dotičnih zemalja tijekom RIP-a. Posjet je obavljen samo kod većeg od dva uvoznika. Međutim, na licu mjesta je taj uvoznik odbio dati pristup svojim financijskim izvještajima te se, stoga, odgovarajući podaci nisu mogli provjeriti. Međutim, bilo je jasno da, iako bi uvođenje antidampinških mjera značilo veće troškove za to trgovačko društvo, to ne bi predstavljalo vrlo ozbiljne probleme za njegovo poslovanje, čak i s istim kupcima ili, prema potrebi, kod promjene područja poslovanja.
(116)
Na temelju raspoloživih podataka, zaključeno je da, iako bi uvođenje privremenih antidampinških mjera negativno utjecalo na gore navedenog uvoznika, taj bi uvoznik trebao moći prenijeti barem dio povećanja troškova na svoje kupce i/ili promijeniti izvore nabave. Uvođenje privremenih mjera stoga ne bi trebalo imati značajan negativni učinak na uvoznike.
6.4. Korisnici
(117)
Korisnici ispitanog proizvoda iskazali su veliki interes u ovom slučaju. Od 97 kontaktiranih korisnika, 21 je surađivao u ispitnom postupku. Ti suradnici koji su surađivali predstavljali su oko 25 % uvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Ta trgovačka društva nalaze se u cijeloj Uniji i prisutna su u sektorima koji se odnose na osobnu njegu, kućanske proizvode i industrijske deterdžente.
(118)
Od 21 trgovačko društva, posjećeno je 5 društava koja predstavljaju 18 % ukupnog uvoza ispitanog proizvoda u EU iz dotičnih zemalja tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju provjerenih podataka, čini se da je udjel ispitanog proizvoda u troškovima tih trgovačkih društava značajan i iznosi između 10 % i 20 %, ovisno o konačno proizvodu.
(119)
Za tri od pet posjećenih trgovačkih društava, oko 15 % svih zaposlenika radi u sektorima koji koriste dotični proizvod. U jednom trgovačkom društvu postotak iznosi oko 70 %, dok za ostale nije bilo moguće dobiti te podatke zbog složene strukture trgovačkog društva i različitih proizvoda.
(120)
Za razdoblje ispitnog postupka, prosječni udjel poslovanja u kojem se koristi ispitani proizvod u odnosu na ukupno poslovanje, za posjećena trgovačka društva iznosi 22 %, dok je prosječna profitna marža u tom poslovanju oko 6 %. Na temelju toga i s obzirom na relativno nisku razinu predloženih mjera, procijenjeno je da je ukupni učinak privremenih antidampinških mjera na uvoz iz dotičnih zemalja prilično ograničen. Neki korisnici su tvrdili da bi uvođenje antidampinških mjera stvorilo probleme vezane uz raspoloživost ispitanog proizvoda u Uniji, s obzirom na to da u Uniji postoje samo dva velika proizvođača i da potražnja za ispitanim proizvodom raste. Međutim, treba napomenuti da relativno niska razina predloženih mjera ne smije isključiti mogućnost uvoza ispitanog proizvoda iz dotičnih zemalja. Nadalje, dva proizvođača iz Unije nisu proizvodila u punom kapacitetu tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, uvoz je uvijek moguće ostvariti i iz ostalih trećih zemalja koje ne podliježu mjerama. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(121)
Uzimajući u obzir navedeno, čak i ako je vjerojatno da bi mjere na uvoz iz dotičnih zemalja negativno utjecale na većinu korisnika, čini se da je ukupan utjecaj ograničen. Stoga je privremeno zaključeno da, na temelju dostupnih podataka, učinak antidampinških mjera na uvoz ispitanog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja neće imati značajan negativan učinak na korisnike dotičnog proizvoda.
6.5. Zaključak o interesu unije
(122)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz ispitanog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja.
7. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(123)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
7.1. Razina uklanjanja štete
(124)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(125)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(126)
Stoga je razina uklanjanja štete izračunata na temelju usporedbe prosječne cijene dampinškog uvoza i ciljne cijene industrije Unije. Ciljna cijena je utvrđena izračunavanjem prodajne cijene industrije Unije na razini isplativosti (s obzirom na to da je tijekom RIP-a ostvarila gubitke) i dodavanjem ciljne profitne marže toj prodajnoj cijeni. Industrija Unije je tvrdila da bi ciljna profitna marža od 15 % bila primjerena, no to nije mogla potkrijepiti. Stoga je ciljna profitna marža privremeno određena na 7,7 %, što odgovara zadnjoj profitnoj marži koju je ostvario jedan od podnositelja pritužbe u zadnjoj profitabilnoj godine prije razmatranog razdoblja.
(127)
Prosječna marža sniženja cijena određena je na 24,2 % za Indiju, 9,1 % za Indoneziju i 25,7 % za Maleziju.
7.2. Privremene mjere
(128)
U svjetlu gore navedenog i prema članku 7. stavku 2. osnovne Uredbe, smatra se da privremenu antidampinšku pristojbu treba uvesti na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije na utvrđenoj razini dampinga ili razini uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe. Samo su u jednom slučaju stope privremene antidampinške pristojbe temeljene na dampinškoj marži.
(129)
Na temelju navedenog, predložene su stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena stopa antidampinške pristojbe %
Indija
VVF Limited
4,8
Sva ostala trgovačka društva
9,3
Indonezija
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Sva ostala trgovačka društva
7,6
Malezija
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Sva ostala trgovačka društva
13,8
(130)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te carinske stope (za razliku od carine koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda koji su podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(131)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena tih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (4) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(132)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(133)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz zasićenih masnih alkohola s ugljikovim lancem dužine C8, C10, C12, C14, C16 ili C18 (ne uključujući razgranate izomere), uključujući zasićene masne alkohole jedne frakcije (dalje u tekstu „čista frakcija” ili „single cuts”) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (uobičajeno kategorizirane kao C8-C10), mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (uobičajeno kategorizirane kao C12-C14) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C16-C18, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 i ex 3823 70 00 (oznake TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 i 3823700091), podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena stopa antidampinške pristojbe %
Dodatna oznaka TARIC
Indija
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
4,8
B110
Sva ostala trgovačka društva
9,3
B999
Indonezija
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Sva ostala trgovačka društva
7,6
B999
Malezija
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Sva ostala trgovačka društva
13,8
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 6 mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. svibnja 2011.