РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 май 2014 година
за предоставяне на поисканата от Нидерландия дерогация в съответствие с Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер С(2014) 3103)
(само текстът на нидерландски език е автентичен)
(2014/291/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално точка 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва на хектар годишно, е различно от определеното в точка 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество трябва да бъде определено така, че да не възпрепятства осъществяването на целите, посочени в член 1 от същата директива, и да бъде обосновано посредством обективни критерии, като например в настоящия случай, дълги вегетационни периоди и култури с висока степен на усвояване на азот.
(2)
На 8 декември 2005 г. Комисията прие Решение 2005/880/ЕО (2), с което разреши прилагането при определени условия на оборски тор от тревопасен добитък до 250 kg азот на хектар годишно в стопанства, в които най-малко 70 % от територията е заета от пасища.
(3)
На 5 февруари 2010 г. Комисията прие Решение 2010/65/ЕС (3), с което се изменя Решение 2005/880/ЕО и се удължава срокът на действие на дерогацията до 31 декември 2013 г.
(4)
Предоставената с него дерогация засяга 21 752 стопанства през 2012 г., които обхващат 46 % от общата нетна земеделска площ.
(5)
На 22 януари 2014 г. Нидерландия подаде до Комисията искане за подновяване на дерогацията съгласно точка 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО.
(6)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 91/676/ЕИО Нидерландия прилага програма за действие на цялата си територия.
(7)
Нормативните актове на Нидерландия, с които се прилага Директива 91/676/ЕИО, включват стандарти за торенето както по отношение на азота, така и на фосфатите.
(8)
Предоставените от Нидерландия данни за периода 2008-2011 г. сочат увеличение на броя на свинете със 7 %, а на домашните птици - с 8 % спрямо периода 2004-2007 г. Броят на едрия рогат добитък, овцете и козите се е запазил непроменен. Компетентните органи в Нидерландия са определили ограничения за броя на свинете и домашните птици, обвързани с поетия ангажимент, че производството на оборски тор, изразено както чрез азотното съдържание, така и чрез фосфорното, няма да нарасне над нивото от 2002 г. Освен това от януари 2015 г. компетентните органи в Нидерландия следва да предприемат необходимите мерки, така че да се преработва целесъобразен дял от излишъка от оборски тор от млечния сектор. Посочените мерки са необходими, за да се гарантира, че прилагането на действащата в момента дерогация няма да доведе до допълнителна интензификация.
(9)
През периода 2008-2011 г. са използвани 344 хиляди тона азот от оборски тор, като се отбелязва лек спад в сравнение с периода 2004-2007 г. Използването на химически азотни торове през периода 2008-2011 г. е намаляло с около 18 % в сравнение с периода 2004-2007 г. През периода 2008-2011 г. излишъкът от фосфор възлиза на 16 хиляди тона, като се отбелязва спад от 51 % в сравнение с периода 2004-2007 г.
(10)
Климатът в Нидерландия се характеризира с равномерно разпределение на валежите през цялата година и с относително тесни годишни температурни разлики, което позволява дълъг вегетационен период на тревата - 250 дни годишно.
(11)
Информацията, която органите на Нидерландия са предоставили в контекста на предоставената с Решение 2010/65/ЕС дерогация, сочи, че дерогацията не е довела до влошаване на качеството на водите. Докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, основан на докладите на държавите членки за периода 2008-2011 г., показва, че в Нидерландия по отношение на подземните води около 88 % от мониторинговите станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в 79 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. Данните от мониторинга сочат тенденция на спад в концентрацията на нитратите в подземните води в сравнение с предишния период на докладване (2004-2007 г.). По отношение на повърхностните води 98 % от мониторинговите станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в над 92 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. Повечето пунктове за мониторинг на повърхностните води показват непроменена или намаляваща тенденция при концентрацията на нитрати. Годишният излишък от азот и фосфор в почвите бе намален основно чрез намаляване на влагането на оборски и минерални торове поради непрекъснатото намаляване на стандартите за прилагане на азот и фосфор, заложени в програмите за действие на Нидерландия. През отчетния период 2008-2011 г. всички пресни и преходни води са класифицирани като еутрофицирани или хипертрофицирани.
(12)
След като разгледа искането, подадено от Нидерландия на 22 януари 2014 г., и взе предвид програмата за действие, информацията относно качеството на водите и опита, натрупан от предоставената с Решение 2010/65/ЕС дерогация, както и от дерогациите, действащи в други държави членки, Комисията смята, че условията за предоставяне на дерогация трябва да бъдат променени. Съответно Комисията смята, че в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху южни и централни песъчливи почви и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, може да се разреши използването на оборски тор от тревопасен добитък, съответстващо на 230 kg азот на хектар годишно. Количеството 250 kg азот на хектар годишно може да бъде разрешено само в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви. Комисията смята, че това няма да възпрепятства постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при положение че се спазват някои строги условия.
(13)
Тези условия включват въвеждане на схеми за наторяване за всяка отделна ферма, документирането на практиките на торене в отчети за наторяването, периодични анализи на почвата, зелена покривка през зимата след отглеждането на царевица, специални разпоредби за разораването на тревните площи, ненаторяване преди разораването на тревните площи, коригиране на торенето с цел отчитане на приноса на бобовите култури, неприлагане на фосфати от изкуствени торове и засилен контрол. С тези условия се цели осигуряването на наторяване в зависимост от нуждите на насажденията и намаляване и предотвратяване на загубите на азот и фосфор във водите.
(14)
Предоставената от Нидерландия информация сочи, че количеството оборски тор от тревопасен добитък, съответстващо на 230 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху южни и централни песъчливи почви и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, и на 250 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви, е обосновано посредством обективни критерии като нетно количество валежи, дълъг вегетационен период и високи добиви на трева с висока степен на усвояване на азот.
(15)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО.
(16)
С Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (4) се предвижда всеобхватен трансграничен подход по отношение на опазването на водите, организиран около районите на речните басейни, чиято цел е до 2015 г. да се постигне добро състояние на европейските водни обекти. Намаляването на количеството на хранителните вещества е неразделна част от тази цел. Предоставянето на дерогация съгласно настоящото решение не засяга разпоредбите на Директива 2000/60/ЕО и не изключва възможността да са необходими допълнителни мерки, за да се спазят произтичащите от нея задължения.
(17)
С Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2007 г. за създаване на инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност (INSPIRE) (5) се определят общите правила за създаването на Инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност за целите на общностните политики в областта на околната среда и политиките или дейностите, които могат да окажат влияние върху околната среда. Когато е приложимо, пространствената информация, събрана в контекста на посочената дерогация, следва да отговаря на разпоредбите, предвидени в директивата. С цел да се намали административната тежест и да се подобри съгласуваността на данните, когато събира данните, необходими съгласно настоящата дерогация, Нидерландия следва да използва по целесъобразност информацията, генерирана в рамките на интегрираната система за администриране и контрол, създадена в съответствие с дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (6),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Нидерландия с писмо от 22 януари 2014 г. с цел да се разреши ежегодното прилагане върху почвата на по-голямо количество оборски тор от тревопасен добитък от предвиденото в приложение III, точка 2, буква а) от Директива 91/676/ЕИО, се предоставя при условията, определени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение:
1.
„пасищно стопанство“ означава всяко стопанство, в което поне 80 % от площта за наторяване е затревена;
2.
„тревопасен добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, кози и коне, магарета, елени и водни биволи;
3.
„селскостопанска земя“ означава теренът, който стопанинът притежава, наел е под аренда или управлява съгласно писмен индивидуален договор и за чието управление носи пряка отговорност.
4.
„трева“ означава постоянно пасище или временно пасище на по-малко от пет години.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа към пасищните стопанства при условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Годишно заявление и поемане на ангажимент
1. Всяка година стопаните, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Торене с оборски тор и други торове
1. Количеството оборски тор от тревопасни животни, с което почвата в пасищните стопанства се наторява ежегодно, включително от самите животни, не надвишава количеството оборски тор, съдържащо 230 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху песъчливи почви в южни и централни части и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, и 250 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви, при положение че се спазват условията, предвидени в параграфи 2-9.
2. Общите вложени количества азот и фосфати съответстват на потребностите от хранителни вещества на културите и на доставеното количество от почвата. Общите вложени количества азот и фосфати не надвишават стандартите за максимално прилагане, определени в програмата за действие.
3. Използването на фосфати от химични торове не е разрешено в стопанства, които се ползват от дерогацията съгласно настоящото решение.
4. За всяка селскостопанска земя се води план за наторяване, в който се описва сеитбооборотът на селскостопанската земя и планираното прилагане на оборски тор и други азотни и фосфатни торове. Този план се изготвя в стопанството за всяка календарна година, като през първата година срокът е най-късно до месец юни, а през следващите - месец февруари.
5. Планът за наторяване съдържа следното:
а)
броя на животните, описание на помещенията за животните и системата за съхранение на тора, включително обема на наличните съоръжения за съхранение на оборски тор;
б)
изчисление на произвежданите в стопанството азот (без загубите в помещенията за животните и при складирането на тора) и фосфор от оборски тор;
в)
плана за сеитбооборота, в който трябва да се посочи площта на парцелите с трева и на парцелите с други насаждения, включително скица, показваща местоположението на отделните парцели;
г)
очакваните потребности на културите от азот и фосфор;
д)
количеството и вида на оборския тор, доставен на изпълнители по договори, който не е използван върху селскостопанската земя;
е)
количеството на внесения оборски тор, използван върху селскостопанската земя;
ж)
изчисление на приноса от минерализация на органични вещества, бобови растения и атмосферни утайки и количество азот, налично в почвата към момента, в който дадената култура започва да го използва в значителна степен;
з)
прилагане на азот и фосфор от оборски тор за всяко поле (парцели от стопанството с еднотипни култури и еднотипна почва);
и)
прилагане на азот чрез химически и други видове торове върху всеки парцел;
й)
изчисления с цел оценяване на съответствието със стандартите за прилагане на азот и фосфор.
Плановете се преработват най-късно до седем дни след настъпването на някаква промяна в селскостопанските практики, за да се осигури съответствие между тях и действителните селскостопански практики.
6. За всяка селскостопанска земя се води отчет за наторяването. Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
7. В отчета за наторяването се посочва следното:
а)
площта на насажденията;
б)
броя и вида на добитъка;
в)
производството на оборски тор на животно;
г)
внесеното от стопанството количество торове;
д)
изнесеното от стопанството количество оборски тор, както и съответният получател;
8. За всяко пасищно стопанство, което се ползва от индивидуална дерогация, стопанинът приема, че заявлението и отчетът за наторяването могат да бъдат обект на проверка.
9. Във всяко стопанство, което се ползва от индивидуална дерогация, се извършват периодични анализи на съдържанието на азот и фосфор в почвата поне веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от стопанството, като се отчитат сеитбооборотът и почвените характеристики.
Анализът на съдържанието на азот по отношение на минералния азот и на параметрите за оценяване на приноса на азот от минерализация на органични вещества се извършва за всяка хомогенна площ от стопанството след разораване на пасищата.
По отношение на анализа, посочен в първа и втора алинея, се изисква минимум един анализ на пет хектара земя.
10. Оборски тор не се разпръсква през есента преди култивирането на тревата.
Член 6
Растителна покривка на почвата
1. Стопаните, които се ползват от дерогация съгласно настоящото решение, затревяват 80 % или повече от площта за наторяване в своите стопанства.
2. Освен това стопаните, които се ползват от дерогация съгласно настоящото решение, изпълняват следните мерки:
а)
върху песъчливи и льосови почви тревата или другите култури, които осигуряват покривка на почвата през зимата, се засаждат след царевицата, за да се намали потенциала за проникване в почвата;
б)
междинните култури не се орат преди 1 февруари, за да се осигури постоянна растителна покривка на обработваемата площ с цел възстановяване на есенните подпочвени загуби на нитрати и ограничаване на зимните загуби;
в)
тревата върху песъчливи и льосови почви се оре само през пролетта;
г)
след разораването на тревата върху всички видове почва незабавно се засажда култура с високо потребление на азот, а наторяването се извършва въз основа на анализ на почвеното съдържание по отношение на минералния азот и други параметри, които дават ориентир за оценка на освобождаването на азот от минерализация на органични вещества в почвата; както и
д)
ако сеитбооборотът включва бобови или други растения, които усвояват атмосферния азот, наторяването се намалява съобразно това обстоятелство.
3. Чрез дерогация от буква в) разораването на тревата се разрешава през есента с цел засаждане на цветни луковици.
Член 7
Мерки във връзка с производството на оборски тор
Националните органи в Нидерландия предприемат необходимите мерки, така че производството на оборски тор в национален мащаб, изразено както чрез азотното съдържание, така и чрез фосфорното, да не нарасне над нивата от 2002 г. За целта действието на правата за производство на тор от свине и домашни птици остава в сила за срока на дерогацията съгласно настоящото решение.
Освен това компетентните органи в Нидерландия предприемат необходимите мерки, така че от януари 2015 г. да се преработва целесъобразен дял от излишъка от оборски тор от млечния сектор.
Член 8
Мониторинг
1. Във всяка община компетентният орган изготвя и актуализира ежегодно карти с процента на пасищните стопанства, на добитъка и на земеделската земя, обхванати от индивидуална дерогация.
2. На местата за мониторинг, за които е дадена дерогация, се изгражда и поддържа мрежа за мониторинг за вземане на проби от почвените води, потоците и плитките подземни води.
3. Мрежата за мониторинг, която съответства на поне 300 стопанства, на които са дадени индивидуални дерогации, е представителна за всеки вид почва (глинеста, торфена, песъчлива и песъчливо-льосова), практиките за наторяване и сеитбооборота. Съставът на мрежата за мониторинг не може да се променя през целия период на прилагане на настоящото решение.
4. От проучванията и постоянните анализи за съдържанието на хранителни вещества се събира информация за местното земеползване, за сеитбооборота и за селскостопанските практики в стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация. Тази информация може да се използва за изчисляване по зададен модел на степента на проникване на нитрати в почвата и загубите на фосфор от площите, върху които се прилагат до 230 kg или 250 kg азот на хектар годишно от оборски тор от тревопасен добитък.
5. Чрез мрежата за мониторинг, която включва плитките подземни води, почвените води, дренажните води и потоците в стопанствата, които спадат към мрежата за мониторинг, се осигурява информация за концентрацията на нитрати и фосфор във водите, които напускат зоната на кореновите системи и навлизат в системата на подземните и повърхностните води.
6. Засиленият мониторинг на водите е насочен към селскостопанските водосборове в песъчливи почви.
Член 9
Проверки
1. Компетентният национален орган извършва административни проверки по отношение на всички стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, с цел оценка на съответствието с максималното количество от 230 kg или 250 kg азот на хектар годишно от оборски тор от тревопасни животни в стопанства с най-малко 80 % пасища, както и със стандартите за общото количество прилаган азот и фосфати и с условията за земеползване. Когато при извършената от националните органи проверка бъде установено, че условията, предвидени в членове 5 и 6, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. В зависимост от риска се изготвя програма на инспекциите, които следва да бъдат извършвани с подходяща честота, като се вземат предвид резултатите от проверките от предходните години и резултатите от общите проверки на случаен принцип на законодателството за прилагане на Директива 91/676/ЕИО, както и всякаква информация, която може да сочи несъответствие.
Административните проверки са насочени към най-малко 5 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация по отношение на земеползването, броя на добитъка и производството на оборски тор.
В най-малко 7 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация съгласно настоящото решение, се извършват инспекции на място по отношение на условията, определени в членове 5 и 6 от настоящото решение.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 10
Докладване
1. Всяка година най-късно до месец март компетентните органи представят на Комисията доклад, съдържащ следната информация:
а)
данни за наторяването във всички стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, в т.ч. информация за добивите и за видовете почва;
б)
тенденции в броя на животните за всяка категория добитък в Нидерландия и в стопанствата, които се ползват от дерогация;
в)
тенденции в производството на оборски тор в национален мащаб от гледна точка на азота и фосфатите в оборския тор;
г)
обобщение на резултатите от проверките, свързани с коефициентите на отделяне за оборски тор от свине и домашни птици на национално равнище;
д)
карти с процента на стопанствата, на добитъка и на земеделската земя, обхванати от индивидуални дерогации за всяка община съгласно посоченото в член 8, параграф 1;
е)
резултатите от мониторинга на водите, в т.ч. информация за тенденциите в качеството на водите за подземните и повърхностните води, както и въздействието на дерогацията върху тяхното качество;
ж)
информация за концентрацията на нитрати и фосфор във водите, които напускат зоната на кореновите системи и навлизат в системата на подземните и повърхностните води съгласно посоченото в член 8, параграф 5, и резултатите от засиления мониторинг на водите в селскостопанските водосборове в песъчливи почви съгласно посоченото в член 8, параграф 6;
з)
резултатите от проучванията на местното земеползване, сеитбооборота и селскостопанските практики и резултатите от изчисленията по зададен модел на степента на загуби на нитрати и фосфор от стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, съгласно посоченото в член 8, параграф 4;
и)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките на равнището на стопанството, както и информация за неспазващите условията стопанства въз основа на резултатите от административните проверки и инспекциите на място, посочени в член 9.
2. Когато е приложимо, пространствените данни, включени в доклада, отговарят на разпоредбите на Директива 2007/2/ЕО. Когато е целесъобразно, при събирането на необходимите данни Нидерландия използва информацията, генерирана в рамките на интегрираната система за администриране и контрол, създадена в съответствие с дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Член 11
Прилагане
Срокът на действие на настоящото решение изтича на 31 декември 2017 г.
Член 12
Адресат на настоящото решение е Кралство Нидерландия.
Съставено в Брюксел на 16 май 2014 година.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
оd 16. svibnja 2014.
o odobravanju odstupanja koje je zatražila Nizozemska u skladu s Direktivom Vijeća 91/676/EEZ o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 3103)
(Vjerodostojan je samo tekst na nizozemskom jeziku)
(2014/291/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (1), a posebno njezin Prilog III. stavak 2. treći podstavak,
budući da:
(1)
Ako je količina gnojiva koju država članica namjerava godišnje upotrebljavati po hektaru drugačija od one navedene u prvoj rečenici drugog podstavka stavka 2. Priloga III. Direktivi 91/676/EEZ i u njegovoj točki (a), tu količinu treba utvrditi na način da se ne dovede u pitanje ostvarivanje ciljeva iz članka 1. te Direktive i mora se opravdati na temelju nepristranih kriterija, kao što su, u ovom slučaju, dugotrajno razdoblje rasta i usjevi s visokim stupnjem potrošnje dušika.
(2)
Komisija je 8. prosinca 2005. donijela Odluku 2005/880/EZ (2) kojom se pod određenim uvjetima na poljoprivrednim gospodarstvima s najmanje 70 % travnjaka dozvoljava primjena stajskoga gnojiva pašnih životinja do granične vrijednosti od 250 kg dušika po hektaru godišnje.
(3)
Komisija je 5. veljače 2010. donijela Odluku 2010/65/EU (3) o izmjeni Odluke 2005/880/EZ i o produljenju odstupanja do 31. prosinca 2013.
(4)
Odobreno odstupanje odnosilo se na 21 752 poljoprivrednih gospodarstava u 2012., što odgovara 46 % ukupne neto poljoprivredne površine.
(5)
Nizozemska je 22. siječnja 2014. Komisiji podnijela zahtjev za obnovu odstupanja na temelju trećeg podstavka stavka 2. Priloga III. Direktivi 91/676/EEZ.
(6)
Nizozemska u skladu s člankom 3. stavkom 5. Direktive 91/676/EEZ provodi program djelovanja na čitavom državnom području.
(7)
U nizozemskom zakonodavstvu kojim se provodi Direktiva 91/676/EEZ uključeni su standardi primjene dušika i fosfata.
(8)
Podaci koje je dostavila Nizozemska i koji se odnose na razdoblje od 2008. do 2011. pokazuju porast broja svinja od 7 % i broja peradi od 8 % u odnosu na razdoblje između 2004. i 2007. Broj goveda, ovaca i koza ostao je stabilan. Nadležna tijela u Nizozemskoj uvela su ograničenja broja svinja i peradi uz obvezu da se proizvodnja gnojiva, kako u pogledu dušika tako i fosfora, neće povećati preko razine iz 2002. godine. Nadalje, od siječnja 2015. nadležna tijela u Nizozemskoj osiguravaju da se prerađuje odgovarajući udio viška gnojiva iz sektora mljekarstva. Te su mjere potrebne kako bi se osiguralo da primjenom postojećeg odstupanja ne bi došlo do daljnjeg intenziviranja.
(9)
Korištenje dušika iz stajskoga gnojiva u razdoblju 2008. - 2011. iznosilo je 344 tisuća tona, što predstavlja lagani pad u odnosu na razdoblje 2004. - 2007. Potrošnja dušičnog kemijskog gnojiva u razdoblju 2008. - 2011. smanjena je za oko 18 % u odnosu na razdoblje 2004. - 2007. Višak fosfora u razdoblju 2008. - 2011. iznosio je 16 tisuća tona, što je za 51 % manje nego u razdoblju 2004. - 2007.
(10)
Za klimu u Nizozemskoj tipične su ravnomjerno raspoređene padaline tijekom godine i relativno uzak godišnji raspon temperatura, zbog čega je ona pogodna za dugotrajno razdoblje rasta trave od 250 dana godišnje.
(11)
Na temelju podataka koje su dostavila nizozemska nadležna tijela u kontekstu odstupanja odobrenog Odlukom 2010/65/EU vidljivo je da odstupanje nije dovelo do pogoršanja kvalitete vode. U izvješću Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o provedbi Direktive 91/676/EEZ o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora utemeljenom na izvješćima država članica za razdoblje 2008. - 2011. navedeno je da je u Nizozemskoj na oko 88 % postaja za praćenje srednja vrijednost koncentracije nitrata u podzemnim vodama niža od 50 mg/l, a na 79 % postaja niža je od 25 mg/l. Iz podataka dobivenih praćenjem vidljivo je opadanje koncentracije nitrata u podzemnim vodama u usporedbi s prethodnim razdobljem izvješćivanja (2004. - 2007.). U površinskim je vodama srednja vrijednost koncentracije nitrata na 98 % postaja za praćenje niža od 50 mg/l, a na 92 % postaja niža je od 25 mg/l. Stabilan trend ili opadanje koncentracije nitrata vidljivi su na većini točaka za praćenje površinskih voda. Smanjen je godišnji višak dušika i fosfora u tlu, uglavnom smanjenjem unosa stajskoga gnojiva i mineralnih gnojiva zbog kontinuiranog smanjenja standarda primjene dušika i fosfora u nizozemskim programima djelovanja. U razdoblju izvješćivanja 2008. - 2011. sve slatke i prijelazne vode razvrstane su kao eutrofične ili hipertrofične.
(12)
Komisija smatra da se uvjeti za odobrenje odstupanja moraju izmijeniti na temelju razmatranja zahtjeva koji je Nizozemska podnijela 22. siječnja 2014. i razmatranja programa djelovanja, informacija o kvaliteti vode i iskustva stečenog odstupanjem odobrenim Odlukom 2010/65/EU te odstupanjima u drugim državama članicama. Stoga Komisija smatra da se količina stajskoga gnojiva pašnih životinja koja odgovara količini od 230 kg dušika godišnje po hektaru može dozvoliti na poljoprivrednim gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na južnim i središnjim pjeskovitim tlima i na laporastim tlima kako je određeno u programu djelovanja, dok se 250 kg dušika godišnje po hektaru može dopustiti samo na poljoprivrednim gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na drugim tlima. Komisija smatra da se time neće dovesti u pitanje ostvarivanje ciljeva iz Direktive 91/676/EEZ ako budu ispunjeni određeni strogi uvjeti.
(13)
Ti uvjeti uključuju uspostavu plana gnojidbe na razini poljoprivrednoga gospodarstva, bilježenje prakse gnojidbe u knjige gnojidbe, povremenu analizu tla, zeleni pokrov zimi nakon kukuruza, posebne odredbe za oranje trave, neprimjenjivanje stajskoga gnojiva prije oranja trave, prilagodbu gnojidbe radi uzimanja u obzir doprinosa mahunarki, neprimjenjivanje fosfata iz umjetnih gnojiva i pojačane kontrole. Cilj je tih uvjeta osiguravanje gnojidbe na temelju potreba poljoprivrednih kultura te smanjenje i sprečavanje pronicanja dušika i fosfora u vodu.
(14)
Iz podataka koje je dostavila Nizozemska vidljivo je da je količina stajskoga gnojiva pašnih životinja koja odgovara količini od 230 kg dušika godišnje po hektaru na poljoprivrednim gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na južnim i središnjim pjeskovitim tlima i na laporastim tlima kako je određeno u programu djelovanja i 250 kg dušika godišnje na poljoprivrednim gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na drugim tlima opravdana na temelju objektivnih kriterija kao što su velika neto količina oborina, dugotrajno razdoblje rasta i velik prinos trave s visokim stupnjem potrošnje dušika.
(15)
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za nitrate osnovanog u skladu s člankom 9. Direktive 91/676/EEZ.
(16)
Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (4) utvrđuje se sveobuhvatan, prekogranični pristup za zaštitu voda organiziran u vodnom području s ciljem postizanja dobrog stanja europskih vodenih površina do 2015. Smanjenje hranjivih tvari sastavni je dio tog cilja. Odobravanje odstupanja na temelju ove Odluke ne dovodi u pitanje odredbe iz Direktive 2000/60/EZ i ne isključuje da dodatne mjere mogu biti potrebne kako bi se ispunile obveze koje iz nje proizlaze.
(17)
Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (5) utvrđuju se opća pravila za uspostavljanje infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici za potrebe politika Zajednice u pogledu okoliša te politika ili aktivnosti koje mogu imati utjecaj na okoliš. Ako je primjenjivo, prostorne informacije prikupljene u kontekstu ovog odstupanja moraju biti u skladu s odredbama ove Direktive. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i povećala dosljednost podataka, Nizozemska se treba, prema potrebi, prilikom prikupljanja potrebnih podataka povezanih s ovim odstupanjem koristiti informacijama dobivenima u okviru integriranog sustava za administraciju i kontrolu uspostavljenog na temelju poglavlja II. glave V. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i praćenju zajedničke poljoprivredne politike i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (6).
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odstupanje koje je dopisom od 22. siječnja 2014. zatražila Nizozemska kako bi se dopustila primjena veće količine stajskoga gnojiva pašnih životinja na tlu godišnje od one predviđene u podstavku (a) stavka 2. Priloga III. Direktivi 91/676/EEZ odobrava se u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Odluci.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Odluke:
1.
„poljoprivredno gospodarstvo s travnjacima” označava svako gospodarstvo na kojemu je najmanje 80 % površine dostupne za primjenu gnojiva prekriveno travom;
2.
„pašne životinje” označava stoku (uz iznimku teladi za klanje), ovce, koze i konje, magarce, jelene i vodene bivole;
3.
„poljoprivredno zemljište” označava površinu u vlasništvu ili najmu poljoprivrednika ili onu kojom upravlja poljoprivrednik na temelju drugog zasebnog ugovora u pisanom obliku i za koju poljoprivrednik ima izravnu upravljačku odgovornost.
4.
„Trava” označava trajni travnjak ili privremeni travnjak koji kao takav postoji manje od pet godina.
Članak 3.
Područje primjene
Ova se odluka na pojedinačnoj osnovi primjenjuje na poljoprivredna gospodarstva s travnjacima i pod uvjetima navedenima u člancima 4., 5. i 6.
Članak 4.
Godišnji zahtjev i obveze
1. Poljoprivrednici koji žele da im se odobri odstupanje u skladu s ovom Odlukom svake godine nadležnom tijelu podnose zahtjev.
2. Pri podnošenju godišnjeg zahtjeva iz stavka 1. poljoprivrednici se i pisano obvezuju da će ispunjavati uvjete navedene u člancima 5. i 6.
Članak 5.
Primjena stajskog i ostalih gnojiva
1. Količina stajskoga gnojiva pašnih životinja primijenjena u godini dana na zemljištu poljoprivrednih gospodarstava s travnjacima, uključujući gnojivo samih životinja, ne smije premašiti količinu gnojiva koja sadržava 230 kg dušika po hektaru godišnje na gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na južnim i središnjim pjeskovitim tlima i laporastim tlima kako je određeno u programu djelovanja te 250 kg dušika po hektaru godišnje na gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na drugim tlima, podložno uvjetima utvrđenima u stavcima 2. do 9.
2. Ukupan unos dušika i fosfata mora biti u skladu s potrebama prehrambene kulture za hranjivim tvarima i količinom dušika i fosfata dobivenom iz tla. Ukupan unos dušika i fosfata ne smije premašiti standard najveće dopuštene primjene koji je utvrđen u programu djelovanja.
3. Korištenje fosfata iz umjetnog gnojiva nije dopušteno na gospodarstvima za koje je odobreno odstupanje u skladu s ovom Odlukom.
4. Svako poljoprivredno gospodarstvo priprema plan gnojidbe u kojemu se opisuje plodored na poljoprivrednom zemljištu te planirana primjena stajskoga gnojiva i ostalih dušičnih i fosfatnih gnojiva. Plan mora biti dostupan na gospodarstvu za svaku kalendarsku godinu najkasnije do lipnja za prvu godinu i do veljače za naredne godine.
5. Plan gnojidbe obuhvaća sljedeće:
(a)
broj grla stoke, opis smještaja i sustava skladištenja, uključujući kapacitet raspoloživog spremnika za gnojivo;
(b)
izračun dušika (umanjen za gubitke tijekom smještaja i skladištenja) i fosfora iz gnojiva proizvedenog na gospodarstvu;
(c)
plan plodoreda u kojem se navodi površina pojedinih polja s travom i drugim poljoprivrednim kulturama, uključujući skicu na kojoj je prikazana lokacija pojedinih polja;
(d)
predviđene potrebe poljoprivrednih kultura za dušikom i fosforom;
(e)
količinu i vrstu gnojiva isporučenu ugovarateljima koje se ne koristi na zemljištu gospodarstva;
(f)
količinu uvezenog gnojiva koje se koristi na zemljištu gospodarstva;
(g)
izračun doprinosa iz mineralizacije organskih tvari, mahunarki i atmosferskog taloženja te količine dušika u tlu u trenutku kada ga poljoprivredna kultura počinje koristiti u značajnijoj mjeri;
(h)
primjenu dušika i fosfora iz gnojiva na svakom polju (parcele na gospodarstvu, homogene u pogledu poljoprivredne kulture i vrste tla);
(i)
primjenu dušika putem kemijskih i ostalih gnojiva na svakom polju;
(j)
izračune za ocjenu usklađenosti sa standardima primjene dušika i fosfora.
Planovi se revidiraju u roku od najviše sedam dana nakon svake promjene poljoprivredne prakse kako bi se osigurala usklađenost planova i stvarne poljoprivredne prakse.
6. Za svako zemljište gospodarstva vodi se knjiga gnojidbe. Ona se za svaku kalendarsku godinu podnosi nadležnom tijelu.
7. U knjizi gnojidbe navodi se sljedeće:
(a)
površina polja pod pojedinim kulturama;
(b)
broj grla i vrsta stoke;
(c)
proizvodnja gnojiva po životinji;
(d)
količina gnojiva koju je gospodarstvo uvezlo;
(e)
količina gnojiva koju je gospodarstvo isporučilo i komu.
8. Na svakom poljoprivrednom gospodarstvu s travnjacima kojemu se odobrava pojedinačno odstupanje poljoprivrednik prihvaća mogućnost kontrole primjene gnojiva i knjige gnojidbe.
9. Za svako poljoprivredno gospodarstvo kojemu se odobrava pojedinačno odstupanje provodi se povremena analiza tla u pogledu dušika i fosfora najmanje svake četiri godine za svako homogeno područje gospodarstva, s obzirom na plodored i svojstva tla.
Analiza dušika s obzirom na mineralni dušik i parametre za ocjenu doprinosa dušika iz mineralizacije organskih tvari provodi se nakon preoravanja travnjaka, za svaku homogenu površinu gospodarstva.
U pogledu analiza iz prvog i drugog podstavka zahtijeva se najmanje jedna analiza na pet hektara zemljišta.
10. Gnojivo se ne primjenjuje u jesen prije sjetve trave.
Članak 6.
Prekrivenost tla
1. Poljoprivrednici kojima je odobreno odstupanje u skladu s ovom Odlukom moraju uzgajati travu na 80 % ili više površina na svojim gospodarstvima koje su raspoložive za primjenu gnojiva.
2. Poljoprivrednici kojima je odobreno odstupanje u skladu s ovom Odlukom moraju također provesti sljedeće mjere:
(a)
na pjeskovitim i laporastim tlima zimi se nakon kukuruza uzgaja trava ili druge poljoprivredne kulture koje jamče dobru pokrivenost tla kako bi se smanjila mogućnost ispiranja;
(b)
postrni usjevi ne smiju se preorati prije 1. veljače kako bi se osigurala stalna prisutnost biljnog pokrova na obradivim površinama radi nadoknade gubitaka nitrata u podzemnom sloju u jesen i ograničili zimski gubici;
(c)
trava na pjeskovitim i laporastim tlima može se preorati tek u proljeće;
(d)
preoranu travu na svim vrstama tla mora odmah zamijeniti poljoprivredna kultura s visokim stupnjem potrošnje dušika, a gnojidba se temelji na analizi tla s obzirom na mineralni dušik i druge parametre kojima se pružaju referentne vrijednosti za procjenu ispuštanja dušika iz mineralizacije organskih tvari u tlu; i
(e)
ako plodored uključuje mahunarke ili druge biljke koje vezuju atmosferski dušik, primjena gnojiva smanjuje se na odgovarajući način.
3. Odstupajući od točke (c), preoravanje trave dopušteno je u jesen za sadnju cvjetnih lukovica.
Članak 7.
Mjere u vezi proizvodnje gnojiva
Nacionalna tijela u Nizozemskoj osiguravaju da proizvodnja gnojiva na nacionalnoj razini po pitanju dušika i fosfora neće premašiti razinu iz 2002. godine. Time se pretpostavlja da se prava proizvodnje za svinje i perad zadržavaju za vrijeme trajanja odstupanja odobrenog na temelju ove Odluke.
Nadalje, nadležna tijela u Nizozemskoj osiguravaju da se od siječnja 2015. obrađuje odgovarajući udio viška gnojiva iz sektora mljekarstva.
Članak 8.
Praćenje
1. Nadležno tijelo sastavlja i svake godine ažurira karte s prikazom postotka poljoprivrednih gospodarstava s travnjacima, postotka stoke i postotka poljoprivrednog zemljišta obuhvaćenog pojedinačnim odstupanjem u svakoj općini.
2. Treba uspostaviti i održavati mrežu za praćenje uzorkovanja vode iz tla, potoka i podzemnih voda blizu površine na točkama za praćenje odstupanja.
3. Mreža za praćenje, koja obuhvaća najmanje 300 poljoprivrednih gospodarstva za koja vrijede pojedinačna odstupanja, mora biti reprezentativna za svaki tip tla (glinasta tla, treset, pjeskovita tla i pjeskovito-laporasta tla), prakse gnojidbe i plodored. Sastav mreže za praćenje ne smije se mijenjati tijekom razdoblja primjene ove Odluke.
4. U okviru istraživanja i kontinuirane analize hranjivih tvari potrebno je dostaviti podatke o lokalnoj uporabi zemljišta, plodoredu i poljoprivrednoj praksi na gospodarstvima za koja vrijede pojedinačna odstupanja. Ti se podaci mogu koristiti za izračune, na temelju modela, opsega gubitka nitrata i fosfora s polja na kojima se primjenjuje do 230 kg, odnosno do 250 kg dušika iz stajskoga gnojiva pašnih životinja godišnje po hektaru.
5. Mreža za praćenje, uključujući podzemne vode blizu površine, vodu iz tla, drenažne vode i potoke na poljoprivrednim gospodarstvima koja su dio mreže za praćenje, dostavlja podatke o koncentraciji nitrata i fosfora u vodi koja napušta područje korijena i ulazi u sustav podzemnih i površinskih voda.
6. Pojačano praćenje stanja voda primjenjuje se na poljoprivrednim područjima slijevanja na pjeskovitim tlima.
Članak 9.
Kontrole
1. Nadležno državno tijelo provodi administrativne kontrole na svim poljoprivrednim gospodarstvima kojima se odobrava pojedinačno odstupanje kako bi se procijenila sukladnost s najvećom količinom od 230 kg odnosno 250 kg dušika godišnje po hektaru iz stajskoga gnojiva pašnih životinja na gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka, s ukupnim standardima primjene dušika i fosfata i s uvjetima za korištenje zemljišta. Ako se kontrolom koju provode državna tijela ustanovi da uvjeti iz članaka 5. i 6. nisu ispunjeni, o tome se obavješćuje podnositelja zahtjeva. U tom se slučaju zahtjev smatra odbijenim.
2. Na temelju rizika uspostavlja se program inspekcija odgovarajuće učestalosti kojim se uzimaju u obzir rezultati kontrola prethodnih godina i rezultati općih nasumičnih kontrola primjene zakonodavstva kojim se provodi Direktiva 91/676/EEZ i sve informacije koje bi mogle ukazivati na nepridržavanje.
Administrativne inspekcije provode se na najmanje 5 % poljoprivrednih gospodarstava za koje je odobreno pojedinačno odstupanje s obzirom na korištenje zemljišta, broj grla stoke i proizvodnju gnojiva.
Inspekcije na terenu moraju se provesti na najmanje 7 % poljoprivrednih gospodarstava za koje je ovom Odlukom odobreno pojedinačno odstupanje u pogledu uvjeta utvrđenih u člancima 5. i 6. ove Odluke.
3. Nadležnom se tijelu dodjeljuju potrebne ovlasti i sredstva za provjeru sukladnosti s odstupanjem koje se odobrava u skladu s ovom Odlukom.
Članak 10.
Izvješćivanje
1. Svake godine najkasnije do ožujka nadležna tijela predaju Komisiji izvješće u kojem su obuhvaćene sljedeće informacije:
(a)
podaci povezani s gnojidbom na svim poljoprivrednim gospodarstvima kojima je odobreno pojedinačno odstupanje, uključujući informacije o prinosima i o vrstama tla;
(b)
trendovi u vezi broja grla stoke za svaku kategoriju životinja u Nizozemskoj i na poljoprivrednim gospodarstvima kojima je odobreno odstupanje;
(c)
trendovi nacionalne proizvodnje stajskoga gnojiva s obzirom na količinu dušika i fosfata u gnojivu;
(d)
sažetak rezultata kontrola povezanih s koeficijentima izlučivanja za svinjski gnoj i gnoj peradi na nacionalnoj razini;
(e)
karte na kojima je za svaku općinu prikazan postotak poljoprivrednih gospodarstava, postotak grla stoke i poljoprivrednog zemljišta za koje je odobreno pojedinačno odstupanje, kako je navedeno u članku 8. stavku 1.;
(f)
rezultati praćenja voda, uključujući informacije o trendovima kvalitete vode za podzemne i površinske vode, kao i utjecaj odstupanja na kvalitetu vode;
(g)
informacije o koncentraciji nitrata i fosfora u vodi koja napušta područje korijena i ulazi u sustav podzemnih i površinskih voda, kako je navedeno u članku 8. stavku 5., i rezultati pojačanog praćenja stanja voda na poljoprivrednim područjima slijevanja na pjeskovitim tlima kako je navedeno u članku 8. stavku 6.;
(h)
rezultati istraživanja o lokalnoj upotrebi tla, plodoredima, poljoprivrednim praksama i rezultati izračuna, na temelju modela, opsega gubitka nitrata i fosfora s poljoprivrednih gospodarstava kojima je odobreno pojedinačno odstupanje iz članka 8. stavka 4.;
(i)
ocjena provedbe uvjeta za odstupanje na temelju kontrola na razini poljoprivrednog gospodarstva i informacije o poljoprivrednim gospodarstvima koja ne ispunjavaju uvjete, na temelju rezultata administrativnih kontrola i inspekcija na terenu iz članka 9.
2. Prostorni podaci sadržani u izvješću ispunjavaju, kada je to primjenjivo, odredbe Direktive 2007/2/EZ. Prilikom prikupljanja potrebnih podataka Nizozemska se koristi, kada je to primjenjivo, informacijama dobivenima u okviru integriranog sustava za administraciju i kontrolu uspostavljenog na temelju poglavlja II. glave V. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
Članak 11.
Primjena
Ova Odluka prestaje važiti 31. prosinca 2017.
Članak 12.
Ova je odluka upućena Kraljevini Nizozemskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. svibnja 2014.