РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1283/2014
оd 2. prosinca 2014.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije nakon revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Antidampinške mjere na snazi koje se primjenjuju na uvoz određenog pribora za cijevi (u daljnjem tekstu „TPF” ili „predmetni proizvod”) podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije (u daljnjem tekstu „predmetne zemlje”) izvorno su uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1514/2002 (2) (u daljnjem tekstu „izvorne mjere”).
(2)
Antidampinške pristojbe na snazi u Maleziji iznose 75 % osim za poduzeća Anggerik Laksana Sdn Bhd i Pantech Steel Industries Sdn Bhd koji su podložni antidampinškoj pristojbi u iznosu od 59,2 % odnosno 49,9 %. Za sva poduzeća u Republici Koreji pristojba iznosi 44 %.
(3)
Izvorne mjere zadržane su Uredbom Vijeća (EZ) br. 1001/2008 (3) kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) br. 363/2010 (4) (u daljnjem tekstu „mjere na snazi”).
1.2. Mjere na snazi u odnosu na ostale treće zemlje
(4)
Izvan područja primjene ovog postupka antidampinške mjere za predmetni proizvod trenutačno su na snazi za uvoz iz Narodne Republike Kine i Tajlanda (5). Mjere za predmetni proizvod podrijetlom iz Kine proširene su na uvoz istih proizvoda poslanih iz Tajvana (6), Indonezije (7), Šri Lanke (8) i Filipina (9). Komisija je 3. rujna 2014. pokrenula reviziju nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe o uvozu predmetnog proizvoda iz Narodne Republike Kine i proširenih na Tajvan, Indoneziju, Šri Lanku i Filipine. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (10). Antidampinške mjere za uvoz iz Tajlanda istekle su.
(5)
U siječnju 2013. uvedene su mjere za uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske (11).
1.3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(6)
Europska komisija (u daljnjem tekstu „Komisija”) objavila je 8. veljače 2013. obavijest o predstojećem isteku (12) antidampinških mjera na snazi u pogledu predmetnog proizvoda podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije.
(7)
Komisija je 26. lipnja 2013. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (u daljnjem tekstu „Osnovna uredba”).
(8)
Zahtjev je podnio Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 40 % ukupne proizvodnje predmetnog proizvoda u Uniji.
(9)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
(10)
Komisija je 15. listopada 2013. pokrenula reviziju nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (13).
1.4. Zainteresirane strane
(11)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju revizije pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u istražnom postupku. Komisija je posebice obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače, korisnike i uvoznike iz Unije, poznate izvoznike u Republici Koreji i Maleziji te korejska i malezijska nadležna tijela o pokretanju revizije nakon isteka mjera i pozvala ih na suradnju.
(12)
Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje revizije i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.
1.4.1. Odabir uzoraka
(13)
U Obavijesti o pokretanju Komisija je izjavila da će možda odabrati uzorak proizvođača i uvoznika iz Unije te korejskih proizvođača izvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(a) Odabir uzorka proizvođača iz Unije
(14)
U Obavijesti o pokretanju Komisija je izjavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. Uzorak je odabran na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u Uniji istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost i sastavljen je od četiri proizvođača iz Unije ili skupina proizvođača iz Unije (pet pojedinačnih poduzeća) iz Njemačke, Francuske, Italije, Rumunjske i Austrije. Ni jedna primjedba nije zaprimljena i privremeno odabrane zemlje zadržane su u konačnom uzorku.
(15)
Međutim, nakon pokretanja postupka Komisija je morala iz uzorka izuzeti dva proizvođača Unije zbog izostanka suradnje. Preostala dva poduzeća/skupine poduzeća (tri pojedinačna poduzeća) predstavljaju 49 % proizvodnje Unije i 45 % prodaje Unije te imaju proizvodne objekte u trima različitim državama. Stoga se i dalje smatralo da je uzorak reprezentativan u pogledu industrije Unije.
(b) Odabir uzorka uvoznika
(16)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, ni jedan uvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.
(c) Uzorkovanje proizvođača izvoznika u Republici Koreji
(17)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Koreji zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju. Osim toga Komisija je zatražila od Misije Republike Koreje pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi bili zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima.
(18)
Dva korejska proizvođača izvoznika dostavili su zatražene podatke, ali je samo jedan pristao na suradnju i uključivanje u uzorak. Stoga je odlučeno da uzorkovanje korejskih proizvođača izvoznika nije potrebno.
(d) Proizvođači izvoznici iz Malezije
(19)
S obzirom na mali broj poznatih malezijskih proizvođača izvoznika Komisija u Obavijesti o pokretanju nije predvidjela njihovo uzorkovanje.
(20)
Komisija je pozvala sve proizvođače izvoznike da se jave u roku od 15 dana nakon objavljivanja Obavijesti o pokretanju. Osim toga Komisija je zatražila od Misije Malezije pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi bili zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima.
1.4.2. Odgovori na upitnik
(21)
Komisija je poslala upitnike svim uzorkovanim poduzećima u Uniji, korejskom poduzeću koje je pristalo na suradnju i svim poznatim malezijskim proizvođačima izvoznicima.
(22)
Jedan proizvođač iz Unije nije odgovorio na upitnik, a jedan proizvođač iz Unije dostavio je samo djelomičan odgovor i nije odgovorio na upit o nepotpunosti odgovora. Ti su proizvođači iz Unije nakon toga isključeni iz uzorka (vidjeti uvodnu izjavu 15.). Jedan korejski proizvođač izvoznik odgovorio je na upitnik. Ni jedan malezijski proizvođač izvoznik nije dostavio odgovor na upitnik.
1.4.3. Posjeti radi provjere
(23)
Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete koja iz toga proizlazi te za utvrđivanje bi li primjena mjera bila protivna interesima Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
Proizvođači iz Unije:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austrija i povezano poduzeće Siekman Fittings, Lohne, Njemačka,
-
Vallourec Fittings S.A., Francuska.
Proizvođači izvoznici u Republici Koreji:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(24)
Ispitnim postupkom o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. (u daljnjem tekstu „razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”).
(25)
Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije (u daljnjem tekstu „razmatrano razdoblje”).
1.6 Objava
(26)
Komisija je 12. rujna 2014. svim zainteresiranim strankama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške mjere na snazi i pozvala sve zainteresirane strane da dostave primjedbe. Komisija je razmotrila primjedbe koje su iznijele zainteresirane strane i uzela ih u obzir, gdje je to primjereno.
2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Predmetni proizvod
(27)
Proizvod iz ovog postupka revizije jesu određene cijevne spojnice (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom manjim od 609,6 mm, kakve se koriste za tupo zavarivanje ili druge namjene, podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije trenutačno razvrstan u oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 („predmetni proizvod”).
2.2. Istovjetni proizvod
(28)
Ispitnim postupkom revizije potvrdilo se da su, kao i pri izvornom ispitnom postupku, predmetni proizvodi koji se proizvode u predmetnim zemljama, prodaju na domaćem tržištu i/ili izvoze u Uniju i/ili na druga izvozna tržišta imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i krajnje namjene kao i proizvodi koje industrija Unije prodaje u Uniji.
(29)
Komisija je stoga odlučila da je taj proizvod istovjetan proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. VJEROJATNOST PONAVLJANJA DAMPINGA
(30)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da bi istek mjera na snazi doveo do toga da predmetne zemlje ponove damping.
3.1. Republika Koreja
3.1.1. Uvodne napomene
(31)
TK Corporation, jedan od najvećih korejskih proizvođača predmetnog proizvoda, surađivao je u ispitnom postupku. To je poduzeće predstavljalo 25 % - 40 % korejskog izvoza predmetnog proizvoda (radi povjerljivosti ne navodi se točan iznos). Poduzeće TK Corporation dostavilo je Komisiji odgovor na upitnik uključujući podatke o domaćoj i izvoznoj prodaji i troškovima proizvodnje. Komisija je smatrala da se analiza korejskog dampinga tijekom RIPR-a i dijelovi analize ponavljanja mogu temeljiti na podacima tog poduzeća s obzirom na njegov udio u izvozu predmetnog proizvoda. Provjeren je odgovor poduzeća TK Corporation.
3.1.2. Damping uvoza tijekom RIPR-a
(32)
Tijekom RIPR-a iz Koreje u Uniju uvezeni su samo zanemarivi obujmi predmetnog proizvoda (manje od 50 tona). Određeni dio tog uvoza prodao je jedini susretljiv proizvođač izvoznik TK Corporation. Bilo je jasno da te količine nisu reprezentativne jer su predstavljale manje od 0,1 % proizvodnje poduzeća TK Corporation. Osim toga, nije bilo jasno je li poduzeće TK Corporation platilo antidampinšku pristojbu na uvoz, što dovodi u pitanje jesu li stvarno ušli na carinsko područje Unije. Nadalje, te su prodaje bile namijenjene za tri specifična projekta s vlastitim specifikacijama za cijevne spojnice (prema tome nereprezentativna prodaja) te su stavljene u paket s drugim spojnicama (uglavnom od nehrđajućeg čelika). Iz navedenih razloga nije bilo moguće izraditi konkretnu analizu dampinga na temelju uvoza predmetnog proizvoda od poduzeća TK Corporation u Uniju tijekom RIPR-a.
(33)
Nakon objave poduzeće TK Corporation tvrdilo je da je Komisija trebala temeljiti svoju analizu dampinga na njihovoj izvoznoj prodaji u Uniju iz sljedećih razloga: i. njihova izvozna prodaja u Uniju tijekom RIPR-a bila je znatna te stoga reprezentativna, jer se sastojala od „barem 26 računa s 282 pojedinačne transakcije unatoč pristojbama na snazi”; ii. zbog nejasnoća u pogledu plaćanja antidampinške pristojbe određen dio prodaje (koji je namijenjen offshore projektu) ne bi bio podložan antidampinškoj pristojbi, a za ostalu prodaju koja je nastala tijekom RIPR-a izvoznici nisu uvijek platili antidampinške pristojbe što je posljedica neispravnog razvrstavanja tih proizvoda zbog kojeg izvoznici nisu shvatili da trebaju platiti antidampinške pristojbe. U međuvremenu izvoznicima je objašnjena ta greška te su retroaktivno platili navedene antidampinške pristojbe; iii. uvjeti za izvoznu prodaju u Uniju bili su normalni jer se nisu primjenjivali kraći rokovi za isporuku niti su se cijene mijenjale zbog međusobnih kompenzacija.
(34)
Te su primjedbe propisno analizirane. Poduzeće TK Corporation nije osporilo nisku razinu svoje izvozne prodaje u Uniju u apsolutnom smislu niti u usporedbi sa svojom ukupnom proizvodnjom istovjetnog proizvoda (manje od 0,1 %). Komisija i dalje drži da se tako mali obujam u relativnom i u apsolutnom smislu ne može smatrati reprezentativnim.
(35)
Nadalje, Komisija nije mogla na temelju dostavljenih dokumenata utvrditi koji je dio navodne prodaje poduzeća TK Corporation u Uniji naposljetku bio ispravno razvrstan i uvezen, a tvrdnju da cijene nisu bile podložne međusobnoj kompenzaciji isto tako nije bilo moguće provjeriti te je stoga bila neprihvatljiva jer je dokazna dokumentacija dostavljena tek nakon posjeta radi provjere. U svakom slučaju i u odnosu na oba problema, u skladu sa zaključkom analize iz uvodne izjave 34. nije potrebno da Komisija donese konačnu odluku jer se niti obujam ukupne prijavljene prodaje poduzeća TK Corporation u Uniji ne može smatrati dostatno reprezentativnim.
(36)
Komisija stoga potvrđuje da se prodaja poduzeća TK Corporation u Uniji tijekom RIPR-a ne može upotrijebiti za smislenu analizu dampinga u okviru ovog ispitnog postupka revizije.
3.1.3. Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(37)
Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Koreji te privlačnost tržišta Unije.
3.1.3.1. Izvoz iz Koreje na druga odredišta
(38)
Zbog malog obujma izvoza predmetnog proizvoda iz Koreje u Uniju te nepouzdanosti cijena utvrđenih za tu prodaju (vidjeti uvodne izjave 32. do 36.), Komisija je zaključila da podatke koji se odnose na korejsku prodaju predmetnog proizvoda u drugim zemljama treba upotrijebiti kako bi se utvrdila vjerojatna buduća razina izvoznih cijena u Uniju u slučaju da se dopusti da mjere isteknu.
(39)
Smatralo se primjerenim da se prvo analizira korejska prodaja u Sjedinjenim Američkim Državama (u daljnjem tekstu „SAD”) jer je to tržište za razliku od svih drugih korejskih izvoznih odredišta slično tržištu Unije po veličini i po tome što obuhvaća mnogobrojne domaće proizvođače, ali i veliki udio uvoza uz niske uvozne carinske stope, zbog čega je to vrlo konkurentno tržište. Nadalje, SAD je značajno odredište za izvoz iz Koreje općenito, a i za poduzeće TK Corporation.
(40)
Osim toga tijekom ispitnog postupka ispitana je i sva ostala izvozna prodaja predmetnog proizvoda iz Koreje.
(41)
Damping je izračunan za prodaju u SAD-u i prodaju u svim ostalim izvoznim odredištima (isključujući Uniju iz razloga navedenih u uvodnim izjavama 32. do 36.).
(a) Uobičajena vrijednost
(42)
U skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe uobičajena vrijednost za TK Corporation bila je utvrđena na temelju plaćenih ili plativih cijena tijekom uobičajenog trgovanja neovisnih stranaka na domaćem tržištu, kad je to moguće.
(43)
Za vrste proizvoda koji ne omogućuju primjenu te metodologije uobičajena vrijednost utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(44)
To je učinjeno na temelju stvarnog troška proizvodnje poduzeća TK Corporation kako je naveden u odgovoru na upitnik, tj. stvarni proizvodni troškovi kojima su dodani prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i dobit u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(b) Izvozna cijena
(45)
Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 32. do 36., prodaja poduzeća TK Corporation u Uniji nije se mogla upotrijebiti za izračun dampinga te se stoga izvozne cijene temelje na izvozu poduzeća na tržišta trećih zemalja.
(46)
U skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe izvozna cijena poduzeća TK Corporation u druge zemlje prilagođena je razini franko tvornica uzimajući u obzir, gdje je to primjereno, troškove među ostalim prijevoza, carina i poreza.
(c) Usporedba i prilagodbe
(47)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, obje na razini franko tvornica.
(48)
Radi osiguravanja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe u obzir su uzete razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena. U tom su smislu napravljene prilagodbe za troškove domaćeg i prekooceanskog tereta, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove.
(49)
Kako bi se razlikovalo različite vrste predmetnog proizvoda, u izvornoj metodologiji kontrolnog broja proizvoda predviđen je sustav 11 znamenki za obuhvaćanje vrste proizvoda. Izvršeni su izračuni dampinga pri čemu je upotrijebljena neznatno smanjena struktura kontrolnog broja proizvoda sa 7 znamenki. Polja za specifikaciju standarda i razred materijala zamijenjena su pojednostavnjenim kriterijem kojim se razlikuju proizvodi napravljeni od ugljičnog čelika i od legiranog čelika. To je zato što je utvrđeno da je mala razlika među upotrijebljenim standardnim specifikacijama (kao što su ANSI i EN), a u sustavu ocjenjivanja materijala u obzir je uzet upotrijebljeni standard. Stoga se pojednostavnjenim sustavom povećala razina usklađenosti za izračune dampinga (i štete) u pogledu tisuća kontrolnih brojeva proizvoda bez iskrivljenja rezultata samog izračuna.
(50)
Poduzeće TK Corporation zatražilo je od Komisije da poveća originalni kontrolni broj proizvoda na 16 znamenki, ali taj je zahtjev odbijen jer se sustavom u uporabi već omogućila učinkovita kategorizacija predmetnog proizvoda. Nadalje, treba napomenuti da je bilo jasno da se granice izračunanog dampinga (i štete) ne bi u bitnoj mjeri izmijenile da se temelje na 7, 11 ili 16 znamenki jer su se prodajne cijene poduzeća TK Corporation na različitim tržištima znatno razlikovale.
(51)
Drugi problem s izračunom odnosio se na metodu obujma koju je trebalo upotrijebiti za izračun dampinga. Kako se na njihovim prodajnim računima za bilježenje količine u okviru njihovih cjenovnih smjernica (potencijalnim) strankama i u njihovu računovodstvu upotrebljavaju „komadi”, poduzeće TK Corporation tvrdilo je da je pri izračunu kao mjernu jedinicu potrebno upotrebljavati i komade. U upitniku je zatražena količina izražena u masi, ali je za određeni dio prodaje TK Corporation odgovorilo u komadima. Za taj dio prodaje u okviru postupka dopune poduzeće TK Corporation pretvorilo je komade u masu. Komisija je odlučila da je masa najbolja metodologija iz sljedećih razloga:
-
Komadi kao mjerna jedinica mogu dovesti do distorzija u pogledu prosječne cijene po jedinici jer komadi ne odražavaju masu pojedinačnog komada, što je bitno za određivanje troškova (te prema tome i cijene) predmetnog proizvoda.
-
Masa je potrebna za izračune štete jer to je metodologija koju upotrebljavaju proizvođači Unije i uporaba različitih metodologija za izračune dampinga i štete bila bi nesumjerljiva.
-
Podaci u carinskim uredima Unije i korejskoj izvoznoj statistici bilježe se samo masom predmetnog proizvoda.
(52)
Nadalje, treba napomenuti da se čini da se izračunane dampinške marže nisu u bitnoj mjeri promijenile kad su se temeljile na komadima zbog znatnih razlika u prosječnim prodajnim cijenama poduzeća TK Corporation na različitim tržištima.
(53)
Nakon objave poduzeće TK Corporation ponovo je dostavilo primjedbu da je Komisija trebala temeljiti svoje izračune dampinga na komadima, a ne masi. Jedan od navedenih razloga bilo je da su podaci prodaje i troškova poduzeća TK Corporation izraženi u komadima te bi stoga pretvorba u masu dovela do distorzije u izračunu dampinške marže.
(54)
U pogledu usporedivosti s industrijom Unije poduzeće TK Corporation izjavilo je da Komisija nije izračunala maržu štete, a za dampinšku maržu nije potrebno odrediti usporedbu s podacima prodaje i troškova industrije Unije. Osim toga, poduzeće TK Corporation tvrdilo je da bi mjerna jedinica upotrijebljena u transakcijama i u industriji Unije bio komad, a ne kilogram ili tona.
(55)
Naposljetku, poduzeće TK Corporation nije razumjelo zašto je bitno da se podaci carinskih ureda Unije i korejske izvozne statistike bilježe na temelju mase.
(56)
Te su primjedbe propisno analizirane. Važno je prvo napomenuti da poduzeće TK Corporation nije dostavilo alternativni izračun dampinga na temelju pojedinačnih komada. Iako je tvrdilo da bi „izračun po komadu” pružio točniji rezultat, to nije stvarno pokazalo. Komisija ponavlja da su izračunane dampinške marže znatne i da, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52., nisu pronađene značajne razlike između dampinških marži izračunanih na temelju mase i dampinške marže izračunane na temelju komada. Drugim riječima, neosporno je da bi se bez obzira na upotrijebljenu metodu utvrdile velike dampinške marže. Nadalje, važno je imati na umu da je pretvorbu komada u masu u podacima prodaje i troškova poduzeća TK Corporation provelo samo poduzeće uporabom vlastite metodologije. Nadalje, u njihovu katalogu na njihovu vlastitu web-mjestu navodi se za svaku vrstu spojnice prosječna težina.
(57)
Transakcije industrije Unije izražene su u masi i u komadima, kao što to pokazuju računi koje je provjerila Komisija. Osim u računima masa je metodologija koja se upotrebljava pri utvrđivanju kapaciteta, obujma proizvodnje i troškova proizvodnje - ne samo u Uniji, nego i diljem svijeta i u Koreji. Sirovine, koje su najveći element u proizvodnji predmetnog proizvoda, kupuju se u tonama. Ostali čimbenici, poput potrošnje energije te troškova rada i vozarine, isto se tako izračunavaju na temelju mase. Industrija Unije utvrđuje povrate strankama na kraju godine na temelju obujma (u tonama) koji je stranka kupila, a ne na temelju broja komada. Nadalje, u ovoj reviziji nakon isteka trebalo je izračunati marže obaranja cijene (i izračunane su - vidjeti uvodne izjave 98. do 105.) te je stoga tvrdnja da korejske podatke i podatke industrije Unije neće trebati uspoređivati, što implicira tvrdnja sažeta u uvodnoj izjavi 54., netočna.
(58)
Globalni statistički podaci koji su prikupljeni i upotrijebljeni tijekom ispitnog postupka, uključujući korejsku izvoznu statistiku i carinsku statistiku Unije, izraženi su samo u masi. Među ostalim upotrijebljeni su radi analize korejskog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju i treće zemlje. Kako bi se utvrdio udio poduzeća TK Corporation i unakrsno provjerio obujam prodaje Uniji kako je prijavljeno u njihovu odgovoru na upitnik, potrebna je bila pretvorba njihovih podataka u masu jer bi u protivnom bilo nemoguće pretvoriti korejsku izvoznu statistiku i carinsku statistiku Unije u komade.
(59)
Naposljetku, važno je napomenuti da je metodologija na temelju mase upotrijebljena u prethodnim ispitnim postupcima (poput ispitnog postupka koji je doveo do izvornih mjera i prve revizije nakon isteka koja je dovela do mjera na snazi) i u novijim ispitnim postupcima u pogledu istog proizvoda iz Rusije i Turske.
(60)
U skladu s time Komisija potvrđuje da je tvrdnja da se izračuni trebaju temeljiti na komadima odbijena.
(d) Damping tijekom RIPR-a
(61)
Tako izračunane dampinške marže za poduzeće TK Corporation iznosile su 46 % i 27 %, ovisno o izvoznom odredištu.
3.1.3.2. Korejski proizvodni kapacitet
(62)
U pogledu ukupnog korejskog proizvodnog kapaciteta i rezervnog kapaciteta Komisija tijekom ispitnog postupka nije zaprimila informacije ni od jednog korejskog proizvođača osim poduzeća TK Corporation. Stoga se Komisija morala pozvati na članak 18. Osnovne uredbe kako bi donijela odluku, a informacije na njezinu raspolaganju jesu provjerene informacije koje je dostavilo poduzeće TK Corporation i koje se odnose samo na to poduzeće te informacije za cijelu državu koje su uključene u zahtjevu revizije nakon isteka.
(63)
Rezervni kapacitet koji je prijavilo poduzeće TK Corporation propisno je provjeren. Komisija je ekstrapolacijom rezervnog kapaciteta, koji je tijekom RIPR-a prijavilo poduzeće TK Corporation na temelju svojeg udjela u ukupnom korejskom izvoznom obujmu, izračunala da bi ukupni rezervni kapacitet u Koreji trebao iznositi najmanje 15 000 tona, što predstavlja oko 25 % ukupne potrošnje Unije. Međutim, u pogledu takvog izračuna važno je napomenuti da je obujam proizvodnje u usporedbi s proizvodnim kapacitetom vrlo ovisan o pojedinačnom poduzeću te da je poduzeće TK Corporation, iako je jedno od najvećih proizvođača istovjetnog proizvoda u Koreji, samo jedno među brojnima i svakako nije dominantno. Komisija je stoga unakrsno provjerila taj nalaz s informacijama iz zahtjeva.
(64)
Informacije o rezervnom kapacitetu dostavljene u zahtjevu temeljile su se na procijenjenom kapacitetu i podacima o proizvodnji za sve korejske proizvođače koje je naveo podnositelj zahtjeva. U pogledu proizvodnog kapaciteta, za tri najveća proizvođača upotrijebljeni su javno dostupni podaci. Za ostale (znatno manje) korejske proizvođače nije bilo javno dostupnih podataka te je stoga podnositelj zahtjeva upotrijebio druge razumne metode za procjenu njihovih proizvodnih kapaciteta. Podnositelj zahtjeva pretpostavio je zatim određenu razinu korejske domaće potrošnje te uzeo u obzir uvoz u Koreju i izvoz iz Koreje kako bi procijenio rezervni kapacitet. Za izračun proizvodnog kapaciteta i rezervnog kapaciteta primijenjena su primjerena oduzimanja kako bi se uzela u obzir proizvodnja ostalih vrsta proizvoda koje ne obuhvaća područje primjene proizvoda. Sve te informacije jasno su se smatrale potpunijima i dosljednijima nego informacije navedene u uvodnoj izjavi 63. Nije zaprimljena ni jedna primjedba koja bi osporavala te podatke. Na temelju toga i dostupnih podataka rezervni kapacitet Koreje procjenjuje se na 119 300 tona, što je samo po sebi dva puta veće od tržišta Unije tijekom RIPR-a.
3.1.3.3. Privlačnost tržišta Unije
(65)
Podsjećamo da se predmetni proizvod upotrebljava uglavnom u naftnoj i plinskoj industriji, građevinarstvu, proizvodnji energije, brodogradnji i industrijskim instalacijama. Ni jedan od raspoloživih podataka ne upućuje na znatan rast ili pad u tim sektorima u Koreji te se stoga smatra da je korejsko domaće tržište za predmetni proizvod i dalje dovoljno stabilno za naredne godine te da neće pružiti znatne mogućnosti proširenja za korejski predmetni proizvod. Osim Koreje, glavna izvozna tržišta za te sektore jesu Unija, SAD, zemlje Bliskog istoka i Jugoistočna Azija. Ni jedna informacija prikupljena tijekom ispitnog postupka ne upućuje na to da bi se tijekom narednih godina bilo koje od tih tržišta smanjilo ili povećalo u velikoj mjeri.
(66)
Korejski izvoz u SAD, zemlje Bliskog istoka i Jugoistočnu Aziju već je na visokoj razini te stoga ta tržišta korejskoj industriji ne pružaju znatan potencijal rasta. Napominjemo i to da je utvrđen znatan damping od 46 % u korejskom izvozu u SAD. Stoga je tržište Unije, koje je jedno od najvećih tržišta u svijetu, privlačno tržište za rast ako se mjere stave izvan snage, jer do sada korejski proizvođači izvoznici to tržište još nisu iskoristili u potpunosti zbog mjera na snazi.
(67)
U smislu veličine i tržišnih uvjeta tržišta SAD-a i Unije međusobno su slična. Na objema tržištima postoji veliki broj domaćih proizvođača, a uvoz obuhvaća znatan tržišni udio. Ispitnim se postupkom pokazalo da je prosječna prodajna cijena na tržištu Unije (uzimajući u obzir cjelokupnu prodaju proizvođača Unije i cjelokupni uvoz u Uniju) EUR 2 600/tonu. Prosječna je cijena na tržištu Unije prema tome slična prosječnoj cijeni koju korejski proizvođači izvoznici ostvaruju na tržištu SAD-a (EUR 2 700/tonu), osim što u SAD-u nisu podložni antidampinškim mjerama. Trenutačno neznatan obujam korejske prodaje u Uniju stoga je vjerojatno rezultat postojećih mjera za predmetni proizvod. Napominjemo da je tijekom RIPR-a SAD bio najveće izvozno tržište za korejske izvoznike. Time se pokazuje da bi Unija bila privlačno tržište za korejske izvoznike te da bi se u slučaju da se pristojbe stave izvan snage moglo očekivati da bi tržište Unije privuklo obujam slične veličine kao tržište SAD-a. Tijekom RIPR-a korejski predmetni proizvod obuhvaćao je 20 % - 25 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u SAD i između 10 % i 15 % tržišnog udjela cjelokupnog tržišta SAD-a za predmetni proizvod (radi povjerljivosti ne navode se točne brojke). Drugim riječima, ako se mjere stave izvan snage korejski bi proizvođači vjerojatno iskoristili rezervni kapacitet opisan u uvodnoj izjavi 64. kako bi ponovo ušli na tržište Unije.
(68)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 39., osim SAD-a ne postoji ni jedno drugo odredište za korejski izvoz koje bi se moglo pouzdano upotrijebiti pri analizi razvoja tržišta Unije ako mjere isteknu. Stoga se smatra da udruživanje cjelokupnog izvoza u odredišta koja nisu Unija ili SAD u ovoj analizi ne bi osiguralo pouzdane prosječne cijene s obzirom na različite okolnosti koje se primjenjuju na ta znatno manja pojedinačna tržišta. S obzirom na ograničenja ove analize kako je prethodno opisano i nepostojanje znatnog potencijala za rast tih „drugih tržišta”, u bliskoj budućnosti ipak se ne očekuje da će ta tržišta privući znatan dodatni uvoz iz Koreje.
3.1.3.4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(69)
S obzirom na prethodno navedeno postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. Ispitnim se postupkom pokazalo da se korejski predmetni proizvod izvozio u SAD i ostale treće zemlje po dampinškim cijenama s dampinškim maržama od 46 % odnosno 27 %.
(70)
Osim toga, korejski rezervni kapacitet znatne je veličine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Ako bi se taj kapacitet upotrijebio za izvoz u Uniju i ako bi cijenom konkurirao proizvođačima iz Unije ili glavnom uvozu iz trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi taj izvoz bio izvršen po dampinškim cijenama.
3.2. Malezija
3.2.1. Uvodne napomene
(71)
Zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika u Maleziji cjelokupna se analiza mora temeljiti na podacima dostupnima Komisiji iz drugih izvora. U pogledu toga i u skladu s odredbama iz članka 18. Osnovne uredbe Komisija je ispitala različite statističke izvore. Uvoznom statistikom prikupljenom u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) osigurale su se najbolje raspoložive informacije za utvrđivanje uvoznih količina i cijena za tržište Unije. Ostali izvori poput Eurostata nisu upotrijebljeni jer se predmetni proizvod nije moglo odvojiti od ostalih proizvoda za koje se isto tako upotrebljava oznaka s 8 znamenki.
3.2.2. Damping uvoza tijekom RIPR-a
(72)
Bazom podataka iz članka 14. stavka 6. pokazalo se da na tržište Unije nije bilo uvoza iz Malezije. Stoga je zaključeno da se tijekom RIPR-a nije nastavio damping malezijskog izvoza.
3.2.3. Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(73)
Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet Maleziji i privlačnost tržišta Unije.
3.2.3.1. Izvoz iz Malezije na druga odredišta
(74)
Zbog nedostatka izvoza predmetnog proizvoda iz Malezije na tržište Unije Komisija je upotrijebila podatke iz druge države. SAD se smatrao primjerenim jer je tržište slične veličine kao tržište Unije i obuhvaća mnogobrojne domaće proizvođače, ali i veliki udio uvoza, zbog čega je to vrlo konkurentno tržište. Osim toga, SAD je daleko najveće odredište za izvoz iz Malezije koje obuhvaća 87 % malezijskog izvoza tijekom RIPR-a. Ovaj je pristup jednak pristupu primijenjenom pri prethodnom ispitnom postupku za Maleziju i pri procjeni „vjerojatnosti ponavljanja štete”.
(a) Uobičajena vrijednost
(75)
Zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika u Maleziji uobičajena se vrijednost, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, temelji na podacima dostavljenima u zahtjevu revizije, tj. procijenjeni troškovi proizvodnje kojima je dodano 6 % prodajnih, općih i administrativna troškova i dobit, izraženi kao postotak troškova franko tvornica. Taj se postotak smatra konzervativnim. To potvrđuje i činjenica da su podaci u slučaju jedinog poduzeća koje je surađivalo pri ovom postupku (TK Corporation, Koreja) daleko viši od 6 %.
(b) Izvozna cijena
(76)
U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe te zbog izostanka suradnje malezijskih proizvođača izvoznika, izvozna je cijena izračunana na temelju malezijskih izvoznih cijena za predmetni proizvod u SAD-u, dobivenih iz uvozne statistike sad-A.
(c) Usporedba
(77)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, obje na razini franko tvornica.
(78)
Radi osiguravanja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe u obzir su uzete razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena. U pogledu toga postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i dobit naveden u uvodnoj izjavi 75. temeljen je na razini franko tvornica i ne obuhvaća troškove domaćeg i prekooceanskog tereta, osiguranja, manipuliranja, utovara te popratne troškove.
(d) Dampinška marža tijekom RIPR-a
(79)
U skladu s prethodno opisanom metodologijom, koja je upotrijebljena i u prvoj reviziji nakon isteka kojom su se proširile mjere („mjere na snazi”), utvrđena je dampinška marža od 57,7 %.
3.2.3.2. Malezijski proizvodni kapacitet
(80)
Zbog izostanka suradnje Malezije nisu dostavljene informacije u pogledu proizvodnog i rezervnog kapaciteta. Informacije iz zahtjeva upućuju na ukupni postojeći kapacitet u Maleziji od oko 55 000 tona i rezervni kapacitet od oko 27 000 tona. Pri analizi kojom se utvrdio taj obujam uzelo se u obzir isključenje proizvodnje (kapaciteta) ostalih proizvoda te se analiza stoga smatra razumnom. Malezijski rezervni kapacitet od 27 000 tona predstavlja oko 40 % ukupne potrošnje Unije tijekom RIPR-a.
3.2.3.3. Privlačnost tržišta Unije
(81)
U pogledu razvoja glavne korisničke industrije u cijelom svijetu, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 65., tržište Unije jedno je od najvećih tržišta za predmetni proizvod i u spisu nema podataka na temelju kojih bi se zaključilo da će se tijekom narednih godina potražnja na tim tržištima smanjiti ili povećati u znatnoj mjeri.
(82)
Ispitnim se postupkom pokazalo da su prodajne cijene proizvođača Unije na tržištu Unije više od malezijskih izvoznih cijena na ostalim izvoznim tržištima, posebice tržištu SAD-a. Dapače, prosječna cijena na tržištu Unije iznosi EUR 2 600/tonu, a prema statistici SAD-a prosječna uvozna cijena SAD-a za malezijski uvoz iznosi EUR 1 600/tonu. Stoga bi tržište Unije bilo privlačno tržište za malezijske izvoznike u slučaju da se mjere stave izvan snage. To je vrlo bitno u pogledu malezijskog rezervnog kapaciteta, ali napominjemo i to da je trenutačno 87 % malezijskog izvoza usmjereno na SAD, gdje malezijski proizvođači izvoznici prodaju po puno nižim cijenama.
3.2.3.4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(83)
S obzirom na prije navedeno postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. Utvrđeno je da se malezijski predmetni proizvod izvozio u SAD po dampinškim cijenama s dampinškom maržom od 57,7 %.
(84)
Osim toga, malezijski rezervni kapacitet znatne je količine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. S obzirom na razinu cijena u Uniji postoji vjerojatnost da će se taj kapacitet upotrijebiti, barem djelomično, za izvoz u Uniju ako su mjere stavljene izvan snage. Može se očekivati i to da će se u tom slučaju veći dio izvoza u SAD preusmjeriti na tržište Unije s obzirom na prevladavajuće cijene na tržištu Unije u usporedbi s cijenama u SAD-u.
3.3. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(85)
U skladu s prethodno navedenim, tj. visokim dampinškim maržama, velikim rezervnim kapacitetima raspoloživim u predmetnim zemljama i njihovim velikim izvoznim kapacitetima te privlačnosti tržišta Unije u smislu cijena i veličine, može se zaključiti da će se, ako su mjere stavljene izvan snage, ponoviti dampinški uvoz iz Republike Koreje i Malezije u Uniju.
4. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(86)
Industrija Unije nije bila podložna većim strukturnim promjenama u usporedbi sa situacijom opisanom u Uredbi Vijeća br. 1001/2008 iz uvodne izjave 3. Istovjetni proizvod proizvodilo je 22 poznatih proizvođača u Uniji tijekom RIP-a. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(87)
Ukupna proizvodnja Unije tijekom RIPR-a utvrđena je u visini od 57 736 tona. Komisija je utvrdila taj iznos na temelju svih raspoloživih činjenica u pogledu industrije Unije, kao što su provjereni podaci uzorkovanih poduzeća i podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva.
(88)
Uzorkovana poduzeća/skupine poduzeća pri ispitnom postupku predstavljaju 49 % proizvodnje Unije i 45 % prodaje Unije (vidjeti uvodnu izjavu 15.). Podaci iz uzorka stoga su reprezentativni za stanje industrije Unije.
4.2. Potrošnja Unije
(89)
Komisija je utvrdila potrošnju Unije na temelju i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i ii. uvoza iz trećih zemalja na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6.
(90)
Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
Potrošnja Unije (u metričkim tonama)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ukupna potrošnja Unije
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeks (2010. = 100)
100
112
106
108
Izvor: Podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.
(91)
U 2011. potrošnja se povećala za 12 % u usporedbi s potrošnjom u 2010. Ponovo se smanjila 2012. ali je ostala iznad razine 2010 (s povećanjem od 6 %). Između 2010. i RIPR-a potrošnja Unije povećala se za 8 %.
4.3. Uvoz iz predmetnih zemalja
4.3.1. Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja
Republika Koreja
(92)
Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. i podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva.
(93)
Uvoz u Uniju iz Republike Koreje razvijao se kako slijedi:
Tablica 2.
Obujam (u metričkim tonama) i tržišni udio uvoza
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam uvoza iz Republike Koreje (u tonama)
301
208
204
18
Indeks
100
69
68
6
Tržišni udio
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeks
100
62
64
6
Izvor: Podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.
(94)
Tijekom predmetnog razdoblja obujam uvoza iz Republike Koreje bio vrlo malen u usporedbi s ukupnom potrošnjom Unije. Tijekom RIPR-a obujam se dodatno smanjio za 18 tona. Razine uvoza bile su na toj niskoj razini od uvođenja izvornih mjera 2002. te se stoga može pretpostaviti da je to posljedica antidampinških mjera na snazi.
Malezija
(95)
Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. i podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva.
(96)
Uvoz u Uniju iz Malezije razvijao se kako slijedi:
Tablica 3.
Obujam (u metričkim tonama) i tržišni udio uvoza
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam uvoza iz Malezije (u tonama)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeks
100
0
1
1
Tržišni udio
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeks
100
0
1
1
Izvor: Podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.
(97)
Tijekom predmetnog razdoblja obujam uvoza iz Malezije bio je vrlo malen u usporedbi s ukupnom potrošnjom Unije. Najveći (ali i dalje malen) obujam uvezen je 2010. (19,4 tona), ali od 2010. obujam uvoza praktično se zaustavio. Razine uvoza mijenjale su se od uvođenja izvornih mjera 2002., ali nikad nisu dostigle razine razdoblja prije uvođenja mjera. Može se dakle pretpostaviti da su vrlo niske razine uvoza od uvođenja izvornih mjera 2002. posljedica antidampinških mjera na snazi.
4.3.2. Cijene uvoza iz predmetnih zemalja i obaranje cijena
Republika Koreja
(98)
Tijekom RIPR-a poduzeće koje je surađivalo pri ispitnom postupku (TK Corporation) vrlo je malo uvozilo u Uniju i to znatno ispod cijena industrije Unije na razini cijena troškova, osiguranja i vozarine (CIF). Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32., postoje sumnje jesu li ti proizvodi stvarno ušli na carinsko područje Unije.
(99)
Ipak, cjelokupni korejski uvoz u Uniju vrlo je nizak (vidjeti uvodnu izjavu 32.) jer predstavlja samo 0,03 % tržišnog udjela Unije (vidjeti Tablicu 2.). S obzirom na vrlo ograničen uvoz iz Republike Koreje u Uniju i na veliku raznovrsnost različitih vrsta proizvoda, cijene tog uvoza nije se moglo upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena.
(100)
Stoga je Komisija upotrijebila izvozne cijene iz Koreje u SAD i ostale zemlje kao zamjensku vrijednost kako bi utvrdila obaranje cijena u slučaju da u Uniji korejska poduzeća prodaju po tim cijenama.
(101)
Budući da je globalni izvoz poduzeća TK Corporation predstavljao oko 25 % - 40 % ukupnog izvoza predmetnog proizvoda iz Republike Koreje, tu se prodaju smatralo reprezentativnom za korejski izvoz. Stoga su za usporedbu upotrijebljene te cijene. Komisija je izvozne cijene prilagodila prema gore kako bi se uzeli u obzir pristojba te troškovi utovara i manipuliranja.
(102)
Tako utvrđena marža obaranja cijene iznosi 17 % za prodaju u SAD-u, a za prodaju drugdje u svijetu 10 %.
Malezija
(103)
U ispitnom postupku nije surađivalo ni jedno poduzeće u Maleziji. Prema podacima iz statistike baze podataka iz članka 14. stavka 6. uvoz u Uniju tijekom RIPR-a bio je neznatan (vidjeti Tablicu 3.). S obzirom na vrlo ograničen uvoz iz Malezije u Uniju i na veliku raznovrsnost različitih vrsta proizvoda, cijene tog uvoza nije se moglo upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena.
(104)
Komisija je stoga pri utvrđivanju obaranja cijena upotrijebila istu metodologiju kao u prethodnoj reviziji nakon isteka uspoređujući izvozne cijene iz Malezije u SAD s prodajnim cijenama na tržištu Unije. Komisija je prilagodila izvoznu cijenu kako bi se uzeli u obzir pristojba te troškovi utovara i manipuliranja.
(105)
Tako utvrđena marža obaranja cijene iznosi 34 % za prodaju u SAD-u. Komisija je usporedila i prodajne cijene iz Malezije u ostale zemlje i utvrdila maržu obaranja cijene za tu prodaju u visini od 28 %.
4.3.3. Uvoz iz trećih zemalja
(106)
U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza u Uniju iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udjel, kao i na prosječnu cijenu tog uvoza.
Tablica 4.
Uvoz iz trećih zemalja
Država
2010.
2011.
2012.
RIPR
Narodna Republika Kina
Količina u tonama
5 618
5 867
6 844
6 589
Indeks
100
104
122
117
Tržišni udio
10 %
9 %
12 %
11 %
Prosječna cijena
1 125
1 261
1 544
1 426
Indeks
100
112
137
127
Ostale treće zemlje
Količina u tonama
11 668
12 938
11 630
12 036
Indeks
100
111
100
103
Tržišni udio
21 %
21 %
20 %
20 %
Prosječna cijena
2 175
2 352
2 437
2 482
Indeks
100
108
112
114
Ukupno sve treće zemlje osim predmetnih zemalja
Količina u tonama
17 286
18 805
18 474
18 625
Indeks
100
109
107
108
Tržišni udio
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Prosječna cijena
1 834
2 011
2 106
2 108
Indeks
100
110
115
115
Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.
(107)
Tržišni udio uvoza podrijetlom iz trećih zemalja osim predmetnih zemalja obuhvaćao je 31 % ukupne potrošnje Unije tijekom RIPR-a. Najveći tržišni udio predstavlja uvoz iz Narodne Republike Kine - 11 % ukupne potrošnje Unije. Tijekom RIPR-a ostali znatni uvoz podrijetlom je iz Tajlanda (4 % tržišta Unije), Vijetnama (3 % tržišta Unije) i Saudijske Arabije (od nepostojećeg uvoza 2010. do 4 % tržišnog udjela tijekom RIPR-a).
(108)
Cijene pri ulasku tog uvoza u Uniju relativno su bile niske u usporedbi s prosječnim cijenama industrije Unije, posebice cijene uvoza iz Narodne Republike Kine. Unatoč antidampinškim pristojbama u visini od 58,6 % za uvoz iz Narodne Republike Kine prosječna je cijena kineskog uvoza niža od domeće cijene u Uniji (vidjeti Tablicu 4.).
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.4.1. Opće primjedbe
(109)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(110)
Za analizu štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je procijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju i statistike. Podaci se odnose na sve poznate proizvođače Unije. Komisija je procijenila mikroekonomska pokazatelje na temelju podataka iz odgovorâ na upitnike uzorkovanih proizvođača Unije. Podaci se odnose na uzorkovane proizvođače Unije. Obje skupine podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije.
(111)
Makroekonomski pokazatelji jesu: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.
(112)
Mikroekonomski pokazatelji jesu: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. Brojke koje se odnose na mikroekonomske pokazatelje temelje se na provjerenim podacima iz dvaju uzorkovanih poduzeća ili samo skupine poduzeća. Ti se podaci stoga navode samo u obliku indeksa ili raspona kako bi se osiguralo očuvanje povjerljive prirode tih podataka.
4.4.2. Makroekonomski pokazatelji
4.4.2.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(113)
Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 5.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam proizvodnje (u tonama)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeks
100
110
116
120
Proizvodni kapacitet u tonama
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeks
100
100,3
100,3
100,3
Iskorištenost kapaciteta
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeks
100
110
116
120
Izvor: Zahtjev
(114)
Obujam proizvodnje smanjio se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Budući da se potrošnja Unije tijekom istog razdoblja povećala samo za 8 %, preostali je dio proizvodnje izvezen.
(115)
Čini se da je iskorištenost kapaciteta tijekom RIPR-a bila niska (32 % tijekom RIPR-a). Prijavljeni kapacitet naveden u prethodnoj tablici temeljen je, u skladu s uobičajenom praksom te industrije i metodom upotrijebljenom tijekom prethodnih postupaka, na teoretski maksimalnom kapacitetu na osnovi triju smjena na dan, 6 dana na tjedan, 48 tjedana na godinu. U stvarnosti, međutim, industrija djeluje na osnovi samo dviju smjena na dan, 5 dana na tjedan i 48 tjedana na godinu. Stoga nije nužno da prijavljeni kapacitet odražava stvarni kapacitet tijekom RIPR-a.
(116)
Iskorištenost kapaciteta neznatno se povećala tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje od 20 % iskorištenosti kapaciteta odražava povećanje obujma proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(117)
Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:
Tablica 6.
Obujam prodaje i tržišni udio
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam prodaje na tržištu Unije
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeks
100
114
105
109
Tržišni udio
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeks
100
101
99
100
Izvor: Zahtjev
(118)
Obujam prodaje na tržištu Unije povećao se za 14 % 2011. u usporedbi s obujmom prodaje 2010. Obujam prodaje nakon toga se smanjio na 41 350 tona, što predstavlja povećanje od 9 % tijekom razmatranog razdoblja.
(119)
Tržišni udio industrije Unije ostao je više ili manje stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.2.3. Rast
(120)
U skladu s umjerenim rastom potrošnje Unije tijekom razmatanog razdoblja (+ 8 %), prodaja proizvođača Unije narasla je za 9 %.
4.4.2.4. Zapošljavanje i produktivnost
(121)
Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 7.
Zaposlenost i produktivnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Broj zaposlenika
1 064
1 022
979.
957.
Indeks
100
96
92
90
Produktivnost (jedinica/zaposlenik)
45.
52.
57.
60.
Indeks
100
114
126
134
Izvor: Zahtjev
(122)
Broj zaposlenika tijekom razmatranog razdoblja postupno se smanjio za 10 %. Kao posljedica toga zajedno s povećanjem proizvodnje povećala se i produktivnost radne snage proizvođača Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, za 34 % između 2010. i RIPR-a.
4.4.3. Mikroekonomski pokazatelji
4.4.3.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(123)
Ponderirane prosječne prodajne cijene uzorkovanih proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prodajne cijene u Uniji
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na cjelokupnom tržištu (EUR/tona)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Indeks
100
100
98
94
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Indeks
100
94
97
94
Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća
(124)
Prodajne cijene u Uniji tijekom razmatranog razdoblja snizile su se za 6 %. Dok su cijene bile relativno stabilne između 2010. i 2012., najveće se sniženje pojavilo između 2011. i RIRP-a.
(125)
Budući da su fiksni troškovi važan dio proizvodnje, povećanje proizvodnje za 20 % tijekom RIRP-a dovelo je do sniženja jediničnog troška proizvodnje. U skladu s tim snizila se prosječna jedinična prodajna cijena.
4.4.3.2. Troškovi rada
(126)
Prosječni troškovi rada uzorkovanih proizvođača Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 9.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječne nadnice po zaposleniku (EUR)
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Indeks
100
107
108
110
Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća
(127)
Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja. Između 2010. i RIPR-a prosječni troškovi po zaposleniku porasli su za 10 %.
4.4.3.3. Zalihe
(128)
Razine zaliha uzorkovanih proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 10.
Zalihe
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe (u tonama)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Indeks
100
93
104
111
Završne zalihe kao postotak proizvodnje
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Indeks
100
79
83
87
Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća
(129)
Završne su se zalihe 2011. prvo smanjile za 7 % u usporedbi s 2010., a zatim su se povećale za 11 % tijekom RIPR-a u usporedbi s 2010. U usporedbi s razinom proizvodnje završne su se zalihe smanjile za 13 % između 2010. i RIPR-a.
4.4.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(130)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja uzorkovanih proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 11.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indeks
100
118
151
133
Novčani tok (EUR) (indeks)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Ulaganja (EUR) (indeks)
100
115
112
105
Povrat ulaganja
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indeks
100
81
64
80
Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća
(131)
Komisija je utvrdila profitabilnost uzorkovanih proizvođača Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.
(132)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pretrpjela je znatne gubitke. U 2010. industrija je zabilježila gubitak od - 20 %/- 15 %. Između 2010. i RIRP-a gubici su se smanjili za 33 %, ali je tijekom RIRP-a rezultat i dalje bio negativan, tj. - 14 %/- 9 %. Neto novčani tok sposobnost je proizvođača Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok bio je pozitivan u 2010. Iznenada u 2011. pao je na negativne vrijednosti i ostao je negativan tijekom RIRP-a.
(133)
Ulaganja su se povećavala. U usporedbi s 2010. povećala su se za 15 % u 2011. i za 12 % u 2012. te ostala iznad razine 2010. za 5 % tijekom RIRP-a.
(134)
Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. U 2010. iznosio je - 25 %/- 20 %, a zatim pao na oko - 45 %/- 40 %, gdje je tijekom RIRP-a ostao.
4.4.3.5. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(135)
Budući da se uvoz iz predmetnih zemalja znatno smanjio i bio neznatan tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti Tablice 2. i 3.), visina dampinške marže ne može se procijeniti. Međutim, u svjetlu procjene iz uvodnih izjava 136. do 144., utvrđeno je da je industrija Unije i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji.
4.5. Zaključak o stanju industrije Unije
(136)
U Uredbi (EZ) br. 1001/2008 Vijeće je zaključilo da se antidampinškim mjerama za uvoz predmetnog proizvoda iz Republike Koreje i Malezije uvedenima 2002. omogućio samo djelomičan oporavak industrije Unije. Pozitivan razvoj pokazatelja štete tijekom razmatranog razdoblja u okviru prethodne revizije (siječanj 2002. - lipanj 2007.) u velikoj je mjeri bio posljedica porasta u potražnji 2007. i 2008.
(137)
Međutim, nakon 2008. stanje u industriji Unije znatno se pogoršalo (u usporedbi sa stanjem 2007. i 2008.). Taj je razvoj bio u velikoj mjeri posljedica pada potražnje nakon 2008.
(138)
U nekim se pokazateljima vidjeti pozitivan razvoj od 1010. Primjerice, između 2010. i RIPR-a potrošnja Unije povećala se za 20 %. To je povećanje djelomično posljedica povećanja potrošnje u Uniji koja se tijekom istog razdoblja povećala za 8 %. Povećanje u proizvodnji dovelo je do bolje iskorištenosti kapaciteta koja se povećala za više od 20 %. Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 9 %, što odgovara povećanju potrošnje u Uniji,dok je tržišni udio poduzeća Unije ostao jednak. Kao posljedica smanjenja broja zaposlenih za 10 % povećala se i proizvodnja (za 34 %).
(139)
Međutim, iskorištenost kapaciteta bila je niska. To se djelomično može objasniti činjenicom da je planirana uporaba postojeće infrastrukture bila tri smjene na dan i 6 dana na tjedan te je i maksimalni kapacitet izračunan u skladu s time. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije djelovala je samo dvije smjene na dan i 5 dana na tjedan.
(140)
Zbog važnog udjela fiksnih troškova u proizvodnji, industrija Unije i dalje je imala znatne gubitke tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč poboljšanju financijskih rezultata u visini od 30 % između 2010. i RIRP-a, gubici su bili i dalje znatni tijekom RIRP-a (gubitak u rasponu između - 14 % i - 9 %).
(141)
Ti važni gubici i znatan negativni novčani tok važni su pokazatelji osjetljivog stanja industrije Unije.
(142)
Uredbom Vijeća (EU) br. 78/2013 kojom su uvedene antidampinške mjere protiv uvoza predmetnog proizvoda iz Rusije i Turske utvrđeno je da je industrija Unije u ranjivom i teškom gospodarskom stanju. Razdoblje razmatrano tim postupkom trajalo je od siječnja 2008. do rujna 2011. i djelomično obuhvaća razdoblje razmatrano u okviru tekućeg ispitnog postupka (14).
(143)
Čini se da su mjere donesene navedenom Uredbom imale pozitivan utjecaj jer nekoliko pokazatelja štete (primjerice proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, profitabilnost, produktivnost i potrošnja) pokazuju pozitivno kretanje. Međutim, kako se pokazalo tekućim ispitnim postupkom, industrija Unije još se nije potpuno oporavila od proteklog dampinga.
(144)
Stoga Komisija zaključuje da je industrija Unije i dalje u ranjivom stanju i da je u nekim vidicima daleko od razina koje bi se moglo očekivati u slučaju potpunog oporavka od štete utvrđene prethodnim ispitnim postupcima.
5. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
5.1. Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(145)
U uvodnoj izjavi 85. Komisija zaključuje da bi stavljanje mjera izvan snage vjerojatno uzrokovalo ponavljanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja.
(146)
Ispitnim se postupkom pokazalo da je industrija Unije u ranjivom stanju. Iako se stanje djelomično poboljšalo tijekom RIRP-a, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije ostvarila dobit.
(147)
Stoga bi svako ponavljanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja dodatno pogoršalo nesigurno stanje industrije Unije. Tim bi uvozom moglo doći do preuzimanja tržišnog udjela industrije Unije na tržištu Unije. To bi dovelo do još niže iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, što je jedan od ključnih elemenata kojim se pridonosi negativnim rezultatima industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(148)
Svako ponavljanje dampinškog uvoza pojačalo bi pritisak na cijene industrije Unije i tako pridonijelo daljnjem pogoršanju financijskih rezultata industrije Unije.
(149)
Komisija stoga zaključuje da bi stavljanje izvan snage mjera protiv Republike Koreje i Malezije vrlo vjerojatno dovelo do ponavljanje dampinškog uvoza iz tih zemalja i time uzrokovalo silazni pritisak na cijene industrije Unije, obujam prodaje i tržišni udio te pogoršanje njezina gospodarskog stanja. Stavljanje mjera protiv Republike Koreje i Malezije izvan snage stoga bi vjerojatno uzrokovalo ponavljanje štete zbog vjerojatnog pogoršanja već lošeg stanja u kojem se trenutačno nalazi industrija Unije.
6. INTERES UNIJE
(150)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Republike Koreje i Malezije bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, tj. interesa industrije Unije, uvoznika, veletrgovaca i korisnika.
(151)
Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.
(152)
U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo protivnom interesu Unije. S obzirom na to da je taj ispitni postupak revizija i mjere su na snazi od 2002., analizom se omogućava ocjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja na strane na koje se trenutačne antidampinške mjere odnose.
(153)
Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o ponavljanju dampinga i vjerojatnosti ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije.
6.1. Interes industrije Unije
(154)
Iako je antidampinškim mjerama koje su na snazi spriječen ulaz dampinškog uvoza na tržište Unije, industrija Unije i dalje se nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, što je potvrđeno negativnim kretanjima nekih od ključnih pokazatelja štete.
(155)
Ako se dopusti da mjere isteknu vjerojatno je da bi se zbog vjerojatnog priljeva znatnog obujma dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja ponovila šteta. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije.
(156)
Stoga Komisija zaključuje da zadržavanje antidampinških mjera protiv Republike Koreje i Malezije ne bi bilo protivno interesu industrije Unije.
6.2. Interes nepovezanih uvoznika i trgovaca
(157)
U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika i korisnika u Uniji. Ni jedan uvoznik ili korisnik nije surađivao pri tekućem ispitnom postupku. Imajući na umu da ne postoje dokazi koji upućuju na to da su mjere na snazi znatno utjecale na te skupine, može se zaključiti da nastavak mjera neće u znatnoj mjeri negativno utjecati na uvoznike i korisnike Unije.
6.3. Zaključak o interesu Unije
(158)
Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz Republike Koreje i Malezije nije u interesu Unije.
7. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(159)
Iz prethodnih razmatranja slijedi da bi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih cijevi ili pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije.
(160)
Međutim, kako se pokazalo ovim ispitnim postupkom cjelokupno stanje u industriji Unije postupno se poboljšava i čini se da je uvođenje 2013. konačnih antidampinških mjera protiv uvoza istog proizvoda iz Rusije i Turske (vidjeti uvodnu izjavu 5.) imalo dodatni pozitivni utjecaj na stanju u industriji Unije, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 143. Stoga je procijenjeno da bi s obzirom na cjelovitu analizu štete i vjerojatnog razvoja tržišta uz mjere na snazi razdoblje kraće od pet godina možda bilo dostatno za potpun gospodarski i financijski oporavak industrije Unije.
(161)
Nadalje, stanje industrije Unije i analiza štete ne mogu se procijeniti uzimajući u obzir samo potencijalni uvoz predmetnog proizvoda iz Republike Koreje i Malezije - na stanje industrije Unije utječu i drugi uvozi i mjere protiv tih uvoza, kao što su primjerice spomenute mjere protiv Rusije i Turske.
(162)
Stoga se smatra da u svjetlu posebnih okolnosti u ovom slučaju mjere iznimno ne bi trebalo produljiti na cjelokupno razdoblje od pet godina kako je predviđeno Osnovnom uredbom, nego da bi trebale isteći istodobno kao i posebice konačne mjere za uvoz iz Turske i Rusije. Takvim usklađivanjem trajanja mjera omogućilo bi se i sveobuhvatno i dosljedno ispitivanje učinaka mogućih dampinških praksi na industriju Unije u slučaju potrebe takve revizije u budućnosti.
(163)
Mjere trenutačno na snazi protiv uvoza predmetnog proizvoda iz Rusije i Turske ističu 29. siječnja 2018. U skladu s tim trebalo bi uskladiti konačne antidampinške mjere protiv uvoza predmetnog proizvoda podrijetlom iz Koreje i Malezije koje bi stoga trebale isteći na isti dan.
(164)
Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije slaže se da bi se predloženim datumom isteka omogućio zajednički postupak revizije u budućnosti, ako bude potreban te time i sveobuhvatna analiza dampinga i štete kojom se obuhvaća uvoz iz više zemalja. Odbor je, međutim, izjavio da se nakon razdoblja ispitnog postupka revizije (RIPR) ukupni uvoz predmetnog proizvoda iz svih zemalja uvelike povećao, a prosječne cijene tog uvoza naglo su pale. Taj razvoj nakon RIPR-a navodno je doveo do pogoršanja stanja industrije Unije te više nisu prisutni uvjeti za uvođenje konačnih antidampinških mjera za razdoblje kraće od pet godina.
(165)
Komisija napominje da se navodni razvoj nakon RIPR-a (tj. povećani uvoz i snižene cijene) temelji na javno dostupnim podacima Eurostata, što uključuje vrste proizvoda koji nisu obuhvaćeni tekućim ispitnim postupkom. Statistički podaci nakon RIPR-a koji su dostupni Komisiji i koji se odnose na predmetni proizvod, međutim, pokazuju da se uvoz smanjio u razdoblju nakon RIPR-a za 10 - 15 %, iako su se snizile i prosječne cijene tog uvoza (15 % - 20 %). Komisija smatra da razvoj uvoza predmetnog proizvoda nakon RIPR-a, u nedostatku drugog dokaznog materijala u pogledu stanja industrije Unije, ne dovodi u pitanje Komisijine zaključke u pogledu primjerenog razdoblja za uvođenje konačnih antidampinških mjera (vidjeti uvodne izjave 160. do 163.). Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(166)
U skladu s tim, i s obzirom na zaključke u pogledu vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, slijedi da bi antidampinške mjere na snazi primjenjive na uvoz cijevi i cijevnog pribora podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije, zadržane Uredbom Vijeća (EZ) br. 1001/2008 kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) br. 363/2010, trebalo zadržati do 29. siječnja 2018.
(167)
Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Konačna antidampinška mjera uvodi se za uvoz cijevne spojnice (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom manjim od 609,6 mm, kakve se koriste za tupo zavarivanje i druge namjene, podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Država
Poduzeće
Stopa pristojbe (%)
Oznaka TARIC
Malezija
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Sva ostala poduzeća
75,0
A999
Republika Koreja
Sva poduzeća
44,0
-
3. Osim ako je drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Prestaje važiti 29. siječnja 2018.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2014.