РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 9 декември 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2013/463/ЕС за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър
(2014/919/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага спрямо държавите членки, които вече получават финансова помощ, включително от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
В Регламент (ЕС) № 472/2013 се определят правилата за одобряване на програмите за макроикономически мерки за държавите членки, получаващи финансова помощ. Тези правила трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност (ДЕМС).
(3)
По искане за финансова помощ от ЕМС, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС на Съвета (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и по целесъобразност с Международния валутен фонд (МВФ), извърши петия преглед за оценка на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Вследствие на този преглед съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2014 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки бе приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно по причини, свързани с правната яснота и правната сигурност, програмата бе приета повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата остана идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но включваше и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време бе отменено Решение 2013/236/ЕС.
(7)
Решение за изпълнение 2013/463/ЕС на Съвета (3) вече бе изменено с Решение за изпълнение 2014/169/ЕС на Съвета (4). С оглед на актуалното развитие то следва да бъде изменено отново.
(8)
Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и МВФ, извърши петия преглед за оценка на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това следва да бъдат направени промени в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, най-вече по отношение на: i) изготвяне на актуализиран план за постепенно либерализиране на външните ограничителни мерки, което властите са поели ангажимент да започнат едва след успешното приключване на цялостната оценка и плавния преход към единния надзорен механизъм (ЕНМ); ii) допълнителни мерки за подобряване на начина, по който банките управляват необслужваните заеми; iii) изискване за приключване на мерките, предприети в резултат на одита от 2013 г. на отделни финансови институции, налагане на санкции, ако е приложимо, и оповестяване на окончателните решения; iv) осигуряване на допълнителни мерки за подобряване на оперативния капацитет на координационната група; v) приемане от страна на Министерски съвет на нова всеобхватна рамка за установяване на подходящи производства по несъстоятелност на дружества и физически лица, както и приемане от страна на Камарата на представителите на изменения на правната рамка по отношение на принудителното изпълнение върху ипотекирани имоти (две предходни мерки), като същевременно се конкретизират някои задължителни елементи на тези две нови рамки; vi) актуализиране на целевия първичен бюджетен дефицит за 2014 г. от не повече от 210 млн. евро (1,3 % от БВП), за да бъдат отразени фискалните резултати през първата половина на 2014 г., представяне на предложение, гарантиращо фискалния неутралитет на реформата на системата за социално осигуряване и постигане на целевия бюджетен дефицит за 2015 г., като целевият първичен излишък за 2017 г. беше намален до равнище от 2,5 % с оглед по-плавна фискална корекция за периода 2017-2018 г.; vii) определяне на бъдещите стъпки за провеждане на процедурата по приватизация на Кипърската пристанищна администрация и Кипърския орган по електроенергия; viii) назначаване на нов ръководител на новата данъчна служба и на двама негови помощника, създаване на обща база данни на данъкоплатците и приемане на необходимите нормативни актове, което ще спомогне за привеждането в действие на разширените правомощия по събиране на вземания; ix) провеждане на реформата на данъчното облагане на недвижима собственост през 2015 г.; x) включване на допълнителни изисквания за ускоряване на процедурите по издаване на нотариални актове във връзка с пазара на жилища; xi) изготвяне на проект на план за действие за приключване на изостаналите висящи съдебни дела, осигуряване на подробни статистически данни относно изостаналите висящи дела и продължителността на съдебните производства, както и създаване на административен съд; xii) оценка на тези членове от действащия закон за Агенцията по туризма на Кипър, които могат да възпрепятстват конкуренцията; както и xiii) предварителна оценка на техническия и икономическия потенциал за допълнително увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници и на себестойността на различните източници на възобновяема енергия в сравнение с първичните конвенционални източници на енергия, като бъдат включени мерки за подобряване на капацитета и независимостта на Енергийната регулаторна агенция на Кипър.
(9)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни насоки за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(10)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Член 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС се изменя, както следва:
1)
Параграф 5 се заменя със следното:
„5. С оглед възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава преструктурирането на банковия сектор и сектора на кооперативните кредитни институции, продължава укрепването на надзора и регулирането в контекста на текущия преход към единния надзорен механизъм, предприема реформа на нормативната уредба, уреждаща преструктурирането на дълга, и постепенно премахва ограничителните мерки в съответствие със своята пътна карта, като същевременно запазва финансовата стабилност.
Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряване на стриктен мониторинг върху ликвидността на банковия сектор. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Постепенното облекчаване на външните ограничителни мерки е съгласувано с поддържането на финансова стабилност и подходящи ликвидни буфери. Централната банка на Кипър (ЦБК) ще извърши проверки на място по отношение на прилагането на ограниченията, като при необходимост ще предприеме целесъобразни надзорни действия. Допълнителните възможности за либерализиране на външните ограничителни мерки ще бъдат разгледани от властите едва след успешното приключване на цялостната оценка и плавния преход към ЕНМ. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Пътната карта за постепенно облекчаване на ограничителните мерки ще бъде актуализирана и публикувана след получаване на резултатите от всеобхватната оценка. Плановете по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, трябва да отразяват реалистично очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор и да предвиждат намаляване на зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането;
б)
адаптиране на минималните капиталови изисквания при отчитане на параметрите на оценката на счетоводните баланси и стрес тестовете на Съюза;
в)
гарантиране на официалното одобрение на плановете за преструктуриране съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. В съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ банките, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни. Банките, които спазват планове за преструктуриране, отчитат постигнатия от тях напредък по прилагането на тези планове;
г)
гарантиране на създаването и функционирането на кредитния регистър;
д)
гарантиране на цялостното прилагане на регулаторната рамка по отношение на отпускането на заеми, обезценката на активи и формирането на провизии, като бъде отчетен преходът към ЕНМ;
е)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват органите и пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си;
ж)
осигуряване на преразглеждането на управленската директива, чрез което ще бъде конкретизирано, наред с другото, взаимодействието между отделите за вътрешен одит на банките и банковите надзорни органи;
з)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
и)
осигуряване на необходимия персонал и изменения с оглед на новите отговорности, поети от ЦБК, включително чрез гарантиране на разделението между функциите по преобразуване и надзор, както и на транспонирането в националното право на единната нормативна уредба, включително Директива 2014/59/EС на Европейския парламент и на Съвета (5) и Директива 2014/49/EС на Европейския парламент и на Съвета (6);
й)
подобряване на начина, по който се управляват необслужваните заеми, като се отчитат промените и сроковете, свързани с ЕНМ. Това включва по-специално: преглед на Кодекса за управление на просрочените задължения и на банковите политики и практики във връзка с управлението на просрочените задължения; наблюдение на целите по отношение на преструктурирането, заложени от ЦБК; мерки, позволяващи на заемодателите да получават подходяща финансова информация относно финансовото състояние на заемополучателя, както и да изискват, получават и реализират служещите като залог финансови активи и приходи на нередовните заемополучатели; мерки, позволяващи и облекчаващи прехвърлянето на съществуващи индивидуални заеми от заемодателите към трети лица, заедно с всички обезпечения и гаранции, без да е необходимо съгласието на заемополучателя;
к)
облекчаване на ограниченията за налагане на запор върху обезпеченията. Това включва изготвяне на законодателство въз основа на всеобхватна рамка за реформа, с която да се установят подходящи процедури по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица, както и да се осигури гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност. В допълнение, след като бъде реформирана, новата правна рамка, уреждаща преструктурирането на дълга на частния сектор, се преразглежда, като при нужда се посочват допълнителни мерки;
л)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
м)
гарантиране на своевременното и цялостно прилагане на договорения план за преструктуриране от страна на координационната група, която да предприеме допълнителни мерки за подобряване на неговия оперативен капацитет, най-вече в областта на управлението на просрочени задължения, управленската информационна система, управленската структура и капацитет;
н)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрите практики.
2)
В параграф 8 буква д) се заменя със следното:
„д)
приемане на закон за установяване на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и изпълнение на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта при обслужването на дълга;“
3)
Параграф 13 се заменя със следното:
„13. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени изостаналите висящи дела. Кипър предприема инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като приложи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г., и извърши оценка на закона за Агенцията по туризма на Кипър, а именно тези членове от него, които могат да попречат на конкуренцията в туристическия сектор. Кипър изпълнява политическа стратегия в областта на въздухоплаването, насочена към изменение на външната политика на Кипър в областта на въздухоплаването при отчитане на външната политика и споразуменията на ЕС в областта на въздухоплаването, като в същото време се осигуряват необходимите въздушни връзки.“
4)
В параграф 14 буква б) се заменя със следното:
„б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен и газов сектор, включително предварителна оценка на потенциала за увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници; както и“.
5)
Параграф 16 се заменя със следното:
„16. При изготвянето на всеобхватна и съгласувана стратегия за растеж Кипър отчита текущите реформи на публичната администрация и на управлението на публичните финанси, другите ангажименти, поети в програмата за макроикономически мерки за Кипър, както и съответните инициативи на Съюза, като взема предвид партньорското споразумение за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Единният орган, в който ще се преобразува вече създадената работна група за насърчаване на растежа, ще изготви, координира и приложи стратегия за растеж, която ще бъде включена в националната институционална рамка.“
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 9 декември 2014 година.
PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA
od 9. prosinca 2014.
o izmjeni Provedbene odluke 2013/463/EU o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar
(2014/919/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora nad državama članicama europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (1), a posebno njezin članak 7. stavke 2. i 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)
Uredba (EU) br. 472/2013 primjenjuje se na države članice koje u trenutku njezina stupanja na snagu već primaju financijsku pomoć, uključujući pomoć iz Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM).
(2)
Uredbom (EU) br. 472/2013 utvrđena su pravila za odobravanje programa makroekonomske prilagodbe za države članice koje primaju financijsku pomoć. Navedena pravila moraju biti u skladu s odredbama Ugovora o uspostavljanju Europskog stabilizacijskog mehanizma (UESM).
(3)
Nakon zahtjeva za financijsku pomoć iz ESM-a, koji je Cipar podnio 25. lipnja 2012., Vijeće je 25. travnja 2013. OdlukomVijeća 2013/236/EU (2) odlučilo da Cipar treba dosljedno provoditi program makroekonomske prilagodbe.
(4)
Vijeće guvernera ESM-a je 24. travnja 2013. načelno odlučilo dodijeliti potporu za stabilnost Cipru te je odobrilo Memorandum o razumijevanju o posebnom uvjetovanju ekonomske politike i njegovo potpisivanje od strane Komisije u ime ESM-a.
(5)
U skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU Komisija je, u suradnji s Europskom središnjom bankom (ESB) i, prema potrebi, Međunarodnim monetarnim fondom (MMF), provela peti pregled radi procjene napretka u provedbi dogovorenih mjera, kao i njihove djelotvornosti te njihovog ekonomskog i socijalnog utjecaja. Kao posljedica tog pregleda postojeći je program makroekonomske prilagodbe ažuriran, odražavajući korake koje su ciparska državna tijela poduzela do drugog tromjesečja 2014.
(6)
Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 472/2013, program makroekonomske prilagodbe donesen je u obliku provedbene odluke Vijeća. Zbog razloga pravne jasnoće i pravne sigurnosti program je ponovno donesen na temelju članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 472/2013. Sadržaj programa ostao je jednak sadržaju programa odobrenog Odlukom 2013/236/EU, ali je uključivao i rezultate pregleda provedenog u skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU. Istodobno je Odluka 2013/236/EU stavljena izvan snage.
(7)
Provedbena odluka Vijeća 2013/463/EU (3) već je izmijenjena Provedbenom odlukom Vijeća 2014/169/EU (4). S obzirom na najnoviji razvoj događaja trebalo bi je ponovno izmijeniti.
(8)
Komisija je u suradnji s ESB-om i MMF-om provela peti pregled radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera, kao i njihove djelotvornosti te njihovog ekonomskog i socijalnog utjecaja. Na temelju toga program bi trebalo izmijeniti u području reforme financijskog sektora, fiskalne politike i strukturnih reformi, posebno u vezi sa sljedećim: i. osiguravanjem ažuriranog plana za postupno ublaživanje vanjskih ograničenja, na što se državna tijela obvezuju tek nakon uspješnog dovršenja sveobuhvatne procjene i neometanog prijelaza u okvir jedinstvenog nadzornog mehanizma (JNM); ii. daljnjim mjerama za jačanje upravljanja lošim kreditima od strane banaka; iii. zahtjevom za dovršavanjem mjera koje se nastavljaju na reviziju pojedinačnih financijskih institucija obavljenu 2013., određivanjem sankcija, ako je to primjenjivo, i objavom konačne odluke; iv. osiguravanjem daljnjih mjera za poboljšavanje operativne sposobnosti skupine zadruga; v. donošenjem, od strane Vijeća ministara, novog sveobuhvatnog okvira za uspostavu primjerenih postupaka u slučaju insolventnosti pravnih i fizičkih osoba te donošenjem, od strane Zastupničkog doma, izmjena pravnog okvira za prisilne naplate iz imovine pod hipotekom (to su dvije prethodne mjere), uz detalje o elementima koje ova dva nova okvira trebaju sadržavati; vi. korigiranjem ciljanog primarnog fiskalnog deficita za 2014. na najviše 210 milijuna EUR (1,3 % BDP-a) radi odražavanja fiskalnih rezultata u prvoj polovini 2014., podnošenjem prijedloga kojim se jamče fiskalna neutralnost reforme sustava socijalne skrbi i dostizanje ciljanog fiskalnog deficita za 2015., dok je ciljani primarni suficit za 2017. bio korigiran prema dolje, na 2,5 % BDP-a, kako bi se omogućila neometana fiskalna prilagodba u razdoblju 2017.-2018.; vii. poduzimanjem daljnjih koraka za operacionalizaciju postupka privatizacije ciparske lučke uprave i ciparskog državnog tijela za električnu energiju; viii. imenovanjem novih povjerenika nove porezne uprave i njihovih dvoje zamjenika, uspostavom zajedničke baze podataka poreznih obveznika te donošenjem potrebnih propisa radi operacionalizacije proširenih ovlasti za ubiranje poreza; ix. reformom u području oporezivanja nekretnina koju treba provesti u 2015.; x. uključivanjem dodatnih zahtjeva kako bi se na tržištu nekretnina za stanovanje ubrzalo izdavanje vlasničkih listova; xi. predstavljanjem nacrta akcijskog plana za smanjenje broja neriješenih sudskih predmeta, detaljnim statističkim podatcima o neriješenim predmetima i trajanju postupaka kao i osnivanjem upravnog suda; xii. ocjenom članaka u trenutačnom zakonu o ciparskoj organizaciji za turizam kojima bi se moglo narušiti tržišno natjecanje; xiii. preliminarnom procjenom tehničkog i ekonomskog potencijala za daljnje povećanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora kao i ukupnih troškova različitih obnovljivih izvora u usporedbi s konvencionalnim primarnim izvorima energije, uz uključivanje mjera za poboljšanje sposobnosti i neovisnosti energetske regulatorne agencije Cipra.
(9)
Komisija bi cijelo vrijeme provedbe sveobuhvatnog paketa politika Cipra trebala davati dodatne savjete u vezi s politikama i tehničku pomoć u posebnim područjima. Država članica na koju se primjenjuje program makroekonomske prilagodbe i koja ima nedovoljne administrativne kapacitete mora zatražiti tehničku pomoć Komisije koja u tu svrhu može uspostaviti skupinu stručnjaka.
(10)
Pri pripremi, provedbi, praćenju i evaluaciji programa makroekonomske prilagodbe ciparska bi državna tijela trebala, u skladu s trenutačnim nacionalnim pravilima i praksom, zatražiti stajalište socijalnih partnera i organizacija civilnog društva,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Članak 2. Provedbene odluke 2013/463/EU mijenja se kako slijedi:
1.
Stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
„5. Radi ponovne uspostave stabilnosti svojeg financijskog sektora Cipar nastavlja provoditi restrukturiranje bankarskog sektora i sektora zadružnih kreditnih institucija, nastavlja jačati nadzor i regulaciju u kontekstu prijelaza u okvir jedinstvenog nadzornog mehanizma koji je trenutačno u tijeku; provodi reformu okvira za restrukturiranje duga i, u skladu sa svojim planom aktivnosti, postupno ukida mjere ograničavanja, uz istodobno očuvanje financijske stabilnosti.
Programom se predviđaju sljedeće mjere i ishodi:
(a)
osiguravanje pomnog praćenja stanja likvidnosti bankarskog sektora. Trenutačna ograničenja slobodnog kretanja kapitala (između ostalog, ograničenja plaćanja i doznačivanja) pomno će se pratiti. Postupno ublaživanje vanjskih mjera ograničavanja u skladu je sa stabilnošću financijskog sektora i doprinosi održavanju dostatnih zaštitnih slojeva likvidnosti. Središnja banka Cipra (SBC) provjeravat će, inspekcijama na licu mjesta, provedbu ograničenja te će prema potrebi poduzimati primjerena nadzorna djelovanja. Daljnju liberalizaciju vanjskih mjera ograničavanja državna će tijela razmatrati tek nakon uspješnog dovršenja sveobuhvatne procjene i neometanog prijelaza u okvir JNM-a. Cilj je primjenjivati nadzor samo onoliko dugo koliko je to prijeko potrebno radi smanivanja ozbiljnih rizika za stabilnost financijskog sustava. Plan postupnog ublaživanja mjera ograničavanja će nakon rezultata sveobuhvatne procjene biti ažuriran i objavljen. Planovi financiranja i kapitalni planovi domaćih banaka koje se oslanjaju na financiranje središnje banke ili primaju državnu potporu realno odražavaju očekivano razduživanje bankarskog sektora i umanjuju ovisnost o posuđivanju od središnje banke, izbjegavajući pritom rasprodaju imovine po preniskim cijenama i kreditnu krizu;
(b)
prilagodba minimalnih kapitalnih zahtjeva, uz uzimanje u obzir pokazatelja ocjene bilance i testa otpornosti u cijeloj Uniji;
(c)
osiguravanje službenog odobravanja svih planova restrukturiranja u skladu s pravilima o državnim potporama prije pružanja državne potpore. Banke s manjkom kapitala mogu, ako ostale mjere nisu dovoljne, zatražiti dokapitalizacijsku potporu od države u skladu s postupcima pružanja državne potpore. Banke za koje postoje planovi restrukturiranja izvješćuju o napretku provedbe tih planova;
(d)
osiguravanje uspostave i funkcioniranja kreditnog registra;
(e)
uzimanje u obzir prijelaza u okvir JNM-a, osiguravanje cjelovite primjene regulatornog okvira u vezi s davanjem kredita, umanjenjem vrijednosti imovine i rezerviranjem sredstava;
(f)
uvođenje obveznih zahtjeva za otkrivanje podataka kako bi se osiguralo da banke redovito izvješćuju državna tijela i tržišta o napretku u restrukturiranju svojeg poslovanja;
(g)
osiguravanje revidiranja direktive o upravljanju kojom se, između ostalog, utvrđuje uzajamno djelovanje između odjela banaka za unutarnju reviziju i nadzornika banaka;
(h)
jačanje upravljanja u bankama, uključujući zabranom davanja kredita neovisnim članovima odbora ili strankama povezanima s njima;
(i)
osiguravanje osoblja i izmjena potrebnih s obzirom na nove zadaće koje je preuzeo SBC, uključujući osiguravanjem razdvajanja funkcije sanacije od funkcije nadzora te prenošenje Jedinstvenog pravilnika, uključujući Direktivu 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5) i Direktivu 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6), u nacionalno pravo;
(j)
jačanje upravljanja lošim kreditima, uz uzimanje u obzir razvoja događaja i rokova u okviru JNM-a. To posebice obuhvaća: revidiranje kodeksa ponašanja i bankovne politike te prakse u području upravljanja dospjelim nenaplaćenim potraživanjima; praćenje ciljeva restrukturiranja koje je odredio SBC; mjere kojima se zajmodavcima omogućava pribavljanje odgovarajuće financijske informacije o financijskoj situaciji zajmoprimaca te da, kada se radi o zajmoprimcima koji ne ispunjavaju svoje obveze, mogu zahtijevati zapljenu njihove financijske imovine i prihoda, ishoditi zapljenu i provesti je; mjere kojima se zajmodavcima omogućava i olakšava da prenesu, bez obveze ishođenja pristanka zajmoprimca, postojeće pojedinačne kredite, uključujući sva jamstva i instrumente osiguranja;
(k)
ublaživanje ograničenja u području zapljene jamstva. Uz navedeno u pripremi je i zakonodavstvo na temelju sveobuhvatnog okvira za reformu kojim se uspostavljaju primjereni postupci u slučaju insolventnosti pravnih i fizičkih osoba te osigurava neometano i djelotvorno funkcioniranje revidiranih okvira za prisilnu naplatu i insolventnost. Osim toga, novi se pravni okvir za restrukturiranje duga privatnog sektora nakon reforme revidira i utvrđuju se dodatne mjere, prema potrebi;
(l)
dovršetak usklađivanja regulacije i nadzora zadružnih kreditnih institucija s regulacijom i nadzorom komercijalnih banaka;
(m)
osiguravanje pravodobne i cjelovite provedbe usuglašenog plana restrukturiranja od strane skupine zadruga i poduzimanje, od strane te iste skupine, daljnjih mjera za pobošljavanje njezine operativne sposobnosti, posebice u području dospjelih nenaplaćenih potraživanja, informacijskog sustava upravljanja, upravljanja i rukovođenja;
(n)
kontinuirano jačanje okvira za suzbijanje pranja novca te provedba akcijskog plana kojim se osigurava primjena poboljšane prakse u pogledu dubinske provjere klijenata i transparentnosti poslovnih subjekata, u skladu s najboljom praksom.
2.
U stavku 8. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:
„(e)
donošenje zakona s ciljem stvaranja solidnog sustava korporativnog upravljanja za poduzeća u vlasništvu države i za poduzeća u djelomičnom javnom vlasništvu te provedba plana privatizacije kojim se doprinosi poboljšanju ekonomske učinkovitosti i ponovnoj uspostavi održivosti duga;”
3.
Stavak 13. zamjenjuje se sljedećim:
„13. Sudski se postupci ubrzavaju, a neriješeni sudski predmeti rješavaju se do kraja programa. Cipar poduzima inicijative za jačanje konkurentnosti svojeg turističkog sektora provedbom konkretnog akcijskog plana kojim se trebaju ostvariti kvantificirani ciljevi, utvrđeni, između ostalog, u nedavno revidiranoj turističkoj strategiji za razdoblje 2011.-2015., te procjenjivanjem zakona o ciparskoj organizaciji za turizam, odnosno onih njegovih članaka kojima se može narušiti tržišno natjecanje u turističkom sektoru. Cipar provodi strategiju zrakoplovne politike za prilagodbu ciparske vanjske politike u području zrakoplovstva, uzimajući u obzir vanjsku politiku i sporazume EU-a u području zrakoplovstva, uz istodobno osiguravanje dostatne zračne povezanosti.”
4.
U stavku 14. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
sveobuhvatnog prikaza regulatornog režima i organizacije tržišta za restrukturirani energetski i plinski sektor, uključujući preliminarnu procjenu potencijala za povećanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora; i”
.
5.
Stavak 16. zamjenjuje se sljedećim:
„16. Prilikom razvoja sveobuhvatne i usklađene strategije rasta, Cipar u obzir uzima reformu javne uprave i reformu upravljanja javnim financijama koje su u tijeku, druge obveze iz programa makroekonomske prilagodbe Cipra i odgovarajuće inicijative Unije, uzimajući u obzir Sporazum o partnerstu za provedbu europskih strukturnih i investicijskih fondova. Strategiju rasta će razvijati, koordinirati i provoditi jedinstveno tijelo koje će proizaći iz već uspostavljene radne skupine za rast te će ono biti uklopljeno u nacionalni institucionalni okvir.”
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Republici Cipru.
Sastavljeno u Bruxellesu 9. prosinca 2014.