РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 април 2014 година
относно държавна помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), приведена в действие от Гърция за Eurobank Group, свързана с: рекапитализация и преструктуриране на Eurobank Ergasias S.A.; помощ за преструктуриране на Proton bank чрез създаването и капитализацията на Nea Proton и допълнителна рекапитализация на New Proton Bank от Гръцкия фонд за финансова стабилност; оздравяване на Hellenic Postbank чрез създаването на мостова банка
(нотифицирано под номер C(2014) 2933)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/885/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С EUROBANK GROUP (2) („БАНКАТА“ (3))
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (4). През май 2009 г. EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Eurobank Group. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32789 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (6). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност (HFSF) е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на банката в размер на 3 970 млн. евро („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34825 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Eurobank“) (7).
(8)
През декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на банката в размер на 1 341 млн. евро („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 528 млн. евро (8). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г.
(9)
През май 2013 г. HFSF е участвал в увеличението на акционерния капитал на банката, одобрено през декември 2012 г. Той е преобразувал първата и втората междинни рекапитализации в собствен капитал и е направил допълнително вливане на капитал в банката в размер на 528 млн. евро („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(10)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(11)
На 31 март 2014 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката.
(12)
На 16 април 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на банката („план за преструктуриране“). Те уведомиха Комисията също така за ангажимента на HFSF да поеме изцяло предстоящата рекапитализация на банката. На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че желаят да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (9).
(13)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна поща с представители на гръцките органи и на банката.
(14)
Гърция по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с Nea Proton Bank
(15)
На 26 юли 2012 г. Комисията прие решение по отношение на държавна помощ SA.34488 (2012/C) Помощ в полза на Nea Proton Bank под формата на създаването и капитализацията на Nea Proton Bank (10) („решение за откриване по отношение на Nea Proton“). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) финансирането от схемата за оздравяване на Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за покриване на финансовия недостиг в размер на 1 121,6 млн. евро вследствие на разликата между стойността на активите и на пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени на Nea Proton Bank; ii) вливане на начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank; както и iii) вливане на допълнителен акционерен капитал в размер на 300 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank, което е било очаквано към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да предоставят цялата информация, която би могла да ѝ е от полза при оценяването на мерките за помощ. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на Nea Proton е описана подробно процедурата по отношение на Proton Bank, в това число оздравяването на Proton Bank, създаването на Nea Proton Bank, покриването на финансовия недостиг и вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank.
(16)
На 1 август 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank - увеличение в размер на 230 млн. евро.
(17)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си относно решението за откриване по отношение на Nea Proton, изготвени от Банката на Гърция и HFSF.
(18)
На 31 декември 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank в размер на 35 млн. евро.
(19)
През май 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на Nea Proton Bank.
(20)
На 12 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за намерението на банката да придобие Nea Proton Bank. Комисията отговори на 15 юли 2013 г.
(21)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF за придобиване на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank срещу покупна цена от 1 EUR, а HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ с парични средства в размер на 395 млн. евро.
(22)
На 29 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за посоченото вливане на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank.
1.2.2. Процедура, свързана с New TT Bank
(23)
На 6 май 2013 г. Комисията прие решение относно държавна помощ SA.31155 (2013/C) Държавна помощ за Hellenic Postbank S.A. чрез създаването и капитализацията на мостова банка New Hellenic Postbank S.A. („решение за откриване по отношение на New TT“) (11). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) вливане на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank“); ii) покриване на недостиг от финансиране (12) в размер на 4,1 млрд. евро (13) в резултат на прехвърлянето на дейността на Hellenic Postbank S.A. („TT Bank“) към New TT Bank; iii) вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гърция в TT Bank под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки; както и iv) намеса в размер на 0,68 млрд. евро от страна на HDIGF в полза на активите на T Bank S.A. („T Bank“), които са били прехвърлени на TT Bank. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да представят всякаква информация, която би могла да ѝ помогне за оценяването на помощта за преструктуриране. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на New TT подробно са описани процедурите по отношение на оздравяването на T Bank чрез продажбата ѝ на TT Bank и оздравяването на TT Bank чрез създаването на New TT Bank.
(24)
През юни 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на New TT Bank.
(25)
На 15 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за решението на HFSF да продаде New TT Bank на банката и за причините за вземането на това решение.
(26)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в New TT Bank.
(27)
На 19 юли 2013 г. гръцките органи представиха мненията си във връзка с решението за откриване по отношение на New TT.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(28)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Реален темп на нарастване на БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (прогнозен)
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации (GGB), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност (ЕФФС), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации. Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. евро)
Банки
Номинална стойност на GGB
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по GGB вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/основен капитал от първи ред (17) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/общи активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14.
(30)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики (МИФП) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд (МВФ) и Европейската централна банка (ЕЦБ) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. евро (18). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (19). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI
(дек. 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI
юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба
Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити
(дек. 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8.
(31)
Според МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (20). Банката на Гърция е определила за жизнеспособни само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) (21). Те са получили от HFSF първа рекапитализация през май 2012 г.
(32)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (22), все по-голяма част от което е било под формата на спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена от Банката на Гърция. Сумите, които тези банки са получили, са били особено големи през втората половина на 2012 г.
(33)
След провеждането на избори през юни 2012 г. депозитите отново са започнали да се увеличават. След 31 декември 2012 г. общото финансиране от Евросистемата за гръцките банки е намаляло.
(34)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 - 40,1 % от тяхната номинална стойност (23). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирани допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (24).
(35)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора рекапитализация от HFSF.
(36)
През есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест, за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий.
(37)
През юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити (ПЗК) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(38)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(39)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес-теста от 2013 г. са били: i) ПЗК (25) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; както и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити
(юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (26) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(40)
На 6 март 2013 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят своите планове за набиране на капитал до средата на април 2014 г. с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
2.1.2. Икономическа дейност на банката
(41)
Банката предоставя универсални банкови услуги главно в Гърция и Източна и Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия и Украйна). Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, застраховане, трезор, капиталови пазари и други услуги. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 31 декември 2012 г. в банката са били наети 17 427 души, приблизително половината от които са били наети в Източна и Югоизточна Европа, а другата половина - в Гърция (29).
(42)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7 336 млн. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 5 781 млн. евро преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (30) В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(43)
Основните цифри за банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Eurobank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
(включва New TT Bank и Nea Proton Bank от датата на тяхното придобиване)
Нетни приходи от лихви
2 103
2 965
1 461
1 294
Общо приходи от дейността
2 730
2 226
1 755
1 587
Общо разходи от дейността
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Приходи преди провизии
1 450
1 103
703
516
Загуби от кредитен риск
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Загуби вследствие на програмата за PSI
-6 012
- 363
Други загуби
- 737
- 373
- 522
Нетна печалба/загуба
84
-5 496
-1 440
-1 157
Селективни цифри за обемите (млн. евро)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г.
31 декември 2013 г. (включва New TT Bank и Nea Proton Bank)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти
53 412
48 094
43 171
45 610
Общо депозити
41 173
32 459
30 752
41 535
Общо активи
87 188
76 822
67 653
77 586
Общ собствен капитал (31)
6 094
875
- 685
4 523
Източници:
2013 г.: Финансови резултати за 2013 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати за 2012 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 г.: Съобщение до медиите на EFG Eurobank, Резултати за цялата 2011 г., стр. 5 и 6, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 781 млн. евро (32)), приходите на банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващи се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 148 % към 31 декември 2011 г., а 42 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата.
(45)
Според стрес-теста от 2013 г., резултатите от който бяха обявени на 6 март 2014 г., Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на банката в размер на 2 945 млн. евро при базовия сценарий. Тази сума не е включвала мерките за намаляване на въздействието, т.е. вече се е допускало, че банката ще предприеме мерки за намаляване на въздействието под формата на продажби, за които се е предполагало, че ще допринесат за намаляването на капиталовите нужди.
(46)
За покриване на установената капиталова нужда от 2 945 млн. евро банката е предложила подобрени мерки за намаляване на въздействието, вследствие на които обаче ще бъде генерирана съвсем малко по-висока сума от предвидената от Банката на Гърция при изчисляването на капиталовите нужди. Въпросните мерки за намаляване на въздействието включват продажбата на допълнителни активи (продажба на […] (33), продажба на […] % от застрахователното дъщерно предприятие и намаляване на участието в дейностите в областта на недвижимите имоти на 20 % до […]) (34).
(47)
Тъй като въпросните подобрени мерки за намаляване на въздействието са покрили само много малка част от установените капиталови нужди, на 12 април 2014 г. извънредното общо събрание на акционерните е приело решение за увеличаване на капитала с 2 864 млн. евро. Предвидено е било да се осъществи под формата на непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и публично предлагане в Гърция. Ако търсенето от страна на частни инвеститори не е било достатъчно за покриването на цялото увеличение на капитала, HFSF е щял да покрие разликата, като запише останалите нови акции, но преди това съществуващите подчинени капиталови инструменти на банката е трябвало да бъдат преобразувани в акции.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
(48)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала две обвързващи споразумения с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank и New TT Bank.
2.2.1. Придобиване на Nea Proton Bank
Оздравяване на Proton Bank и Nea Proton Bank
(49)
На 9 октомври 2011 г. Банката на Гърция е започнала оздравяването на Proton Bank. Лицензът на Proton Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (35).
(50)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение на министъра на финансите (36) е била създадена Nea Proton Bank като междинна кредитна институция и всички депозити (на дребно, банкови и държавни), клоновата мрежа и избрани активи (портфейли от кредити и ценни книжа) на Proton Bank са били прехвърлени към нея. Вземанията под формата на собствен капитал, подчинен дълг и високорискови заеми са останали в Proton Bank. HFSF е влял в Nea Proton Bank начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро (37) и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на Nea Proton Bank е бил приблизително 3 млрд. евро.
(51)
В края на 2011 г. претеглените спрямо риска активи (RWA (38)) на Nea Proton Bank са били в размер на 1,2 млрд. евро.
Придобиване на Nea Proton Bank от банката
(52)
Според Гръцкия закон за оздравяване на банките се изисква HFSF да се освободи от своите акции в междинна кредитна институция в срок до две години от датата на министерското решение за създаване на въпросната междинна кредитна институция (39). В съответствие с това задължение и според МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в Nea Proton Bank. Финансовият консултант на HFSF се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори (включително гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори), но само две страни - банката и един хедж фонд от САЩ - са представили окончателни оферти. Било е преценено, че единствено представената от банката оферта отговаря на писмото за участие на HFSF и следователно е валидна.
(53)
На 31 май 2013 г. RWA на Nea Proton Bank са били в размер на 811 млн. евро, а собственият ѝ капитал е бил - 203 млн. евро. Към същата дата Nea Proton Bank се е нуждаела от обща рекапитализация в размер на 276 млн. евро, за да достигне съотношение от 9 % на основния капитал от първи ред. Банката е платила парично възнаграждение от 1 EUR в замяна на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank. Банката е поискала от HFSF да рекапитализира Nea Proton Bank с 395 млн. евро, които, освен 276 млн. евро, които са били необходими за достигане на коефициент на капиталова адекватност на Nea Proton Bank от 9 %, биха осигурили допълнителни 119 млн. евро за провизии за покриване на допълнителните провизии за загуби по кредити и очакваните загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Според условията на продажбата HFSF е поел задължение да покрива капиталовите нужди на Nea Proton Bank преди приключването на сделката чрез внасянето на 395 млн. евро в парични средства.
2.2.2. Придобиване на New TT Bank
Оздравяване на TT Bank и New TT Bank
(54)
На 18 януари 2013 г. гръцките органи са започнали оздравяването на TT Bank. Лицензът на TT Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (40).
(55)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение от министъра на финансите (41) е била създадена New TT Bank като междинна кредитна институция. На New TT Bank са били прехвърлени активи на стойност 10,8 млрд. евро (под формата на парични средства, съкровищни бонове, обслужвани кредити, депозити на дребно, централно финансиране и GGB (42)). Нетни активи в общ размер на 1,2 млрд. евро са останали в TT Bank „под формата на“ вземания под формата на собствен капитал, необслужвани кредити, данъчни активи и пасиви на TT, както и всякакви видове налози и мита. HFSF е влял в New TT Bank начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на New TT Bank след вливането на капитал е бил приблизително 15,1 млрд. евро.
Придобиване на New TT Bank от банката
(56)
В рамките на поетите задължения в съответствие с МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в New TT Bank. По този начин той е изпълнил също така своето задължение да се освободи от акциите си във въпросната междинна кредитна институция в рамките на две години от създаването на последната. Неговият финансов консултант се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори, в това число гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори. Окончателни оферти са представили само четирите най-големи гръцки банки, като от тях е била предпочетена офертата на банката.
(57)
За закупуването на New TT Bank банката се е съгласила да плати общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Според споразумението за записване на акции първоначалното плащане, което банката е направила, е било обект на допълнителни корекции въз основа на оценка на нетната стойност на активите (43).
(58)
По тази причина на проведеното на 26 август 2013 г. извънредно общо събрание на акционерите на банката е било одобрено увеличението на акционерния капитал на банката с 425 625 000 EUR чрез емитиране на 1 418 750 000 нови обикновени акции (44) с номинална стойност от 0,3 EUR всяка и цена на предлагане от 0,48 EUR всяка. Цялото увеличение на капитала е било записано от HFSF чрез непарична вноска. Въпросната непарична вноска е била под формата на всички акции в New TT Bank, които HFSF е притежавал, на обща стойност 681 млн. евро. В резултат на тази сделка дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,5 на 95,2 %.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(59)
Банката се е възползвала от мерки за капиталова подкрепа A, B1, B2, B3, B4 и C и мерки за помощ за ликвидност L1 и L2. Proton Bank и Nea Proton bank са се възползвали от следните мерки: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 и NP3. T Bank, TT bank и New TT bank са се възползвали от мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на банката по схемата за подпомагане на гръцките банки
(60)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавната помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(61)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2013 г. (45) предоставените на банката гаранции са били в размер на 13,9 млрд. евро. Към същата дата банката не е имала неизплатени заеми от държавни облигации. Към 15 април 2011 г. банката е била получила заеми от държавни облигации в размер на 1 737 млн. евро и се е възползвала от държавни гаранции на стойност 13,6 млрд. евро, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки.
(62)
В плана за преструктуриране на банката, представен от гръцките органи на Комисията на 16 март 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки (мярка A)
(63)
През май 2009 г. в банката е бил влят капитал в размер на 950 млн. евро (46) (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от RWA, които банката е притежавала към този момент.
(64)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години. През 2010 г. срокът на привилегированите акции е бил удължен, а възнаграждението по тях е било увеличено. От този момент нататък, ако привилегированите акции не бъдат изкупени в рамките на пет години, считано от емитирането им, и не бъде взето решение от общото събрание на акционерите относно съответното изкупуване на въпросните акции, гръцкият министър на финансите ще увеличава купона с 2 % годишно на кумулативна база (т.е. купон в размер на 12 % за шестата година, 14 % за седмата година и т.н.).
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(65)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който въпросната финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(66)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (47). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(67)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ (48) в размер на 14,95 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на банката чрез HFSF
(68)
От 2012 г. насам банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 6 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 6
Мерки за капиталова подкрепа, предоставени на банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г. (млн. евро)
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г. (млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Рекапитализация от пролетта на 2013 г. до май 2013 г. (млн. евро)
Поемане на ангажимент за рекапитализация - април 2014 г. (млн. евро)
Мярка
B1
B2
B3
B4
C
Размер
(млн. евро)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(69)
В съображения 15-32 от решението за откриване по отношение на Eurobank е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(70)
На 20 април 2012 г. HFSF е изпратил писмо до банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на банката в размер на до 4,2 млрд. евро.
(71)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF е прехвърлил на банката 3,97 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF (Закона за HFSF). Прехвърлените на банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(72)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF (49).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(73)
През есента на 2012 г. банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(74)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(75)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 528 млн. евро (мярка B3).
(76)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (5 839 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(77)
На 30 април 2013 г. общото събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал на банката в размер на 5 839 млн. евро („рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“). Банката съответно е емитирала 3 789 317 357 нови акции с номинална стойност 0,30 EUR при цена 1,54 EUR на акция.
(78)
На същата дата общото събрание на акционерите е взело решение също така целият размер на капитала да бъде предоставен от HFSF и платен чрез непарична вноска - под формата на облигации на EFSF.
(79)
В резултат на това през май 2013 г. HFSF е влял в банката общо 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на стойността на мерки B1, B2 и B3.
(80)
Посредством рекапитализацията от пролетта на 2013 г. първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(81)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции, за който общото събрание на акционерите е взело решение на 30 април 2012 г. (51), цената на новите акции е била определена на 1,54 EUR на акция.
(82)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в банката с дял от 98,56 %. След като обаче банката е завършила друга операция за управление на пасивите, през юни 2013 г. този дял е намалял до 93,55 % (вж. раздел 2.4.5). През август 2013 г. банката е емитирала нови акции за HFSF, за да закупи New TT Bank, в резултат на което делът на HFSF се е увеличил до 95,23 % (52).
2.3.3.5. Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(83)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция отчете резултатите от извършения през втората половина на 2013 г. стрес-тест. Банката на Гърция отбеляза, че при базовия сценарий капиталовите нужди на банката за периода 2014-2016 г. ще достигнат 2 945 млн. евро.
(84)
На 31 март 2014 г. HFSF е изпратил писмо до банката, в което е посочил, че има намерение и възможност да подкрепи всяко евентуално увеличение на акционерния капитал, което бъде осъществено в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSF с неговите изменения от 30 март 2014 г., ако въпросното увеличение е необходимо за покриване на установените от стрес-теста капиталови нужди. В Закона за HFSF е предвидено, че, ако в края на периода за записване не е достатъчно търсенето от частни инвеститори по цената, определена от Общия съвет на HFSF на база на две независими оценки, HFSF ще запише всички останали акции, като преди това съществуващият подчинен капиталов инструмент на банката бъде преобразуван в акции, както е посочено в член 6а.
(85)
На 12 април 2014 г. извънредното събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро по Закона за HFSF и е посочило, че цената на предлагане не може да бъде по-ниска от номиналната цена от 0,30 EUR на акция и минималната цена, която следва да бъде определена от HFSF (53).
(86)
HFSF, в съответствие със Закона за HFSF, е назначил двама независими консултанти, които да определят стойността на банката. На 10 април 2014 г. двамата консултанти са приключили своята работа, като всеки от тях е представил диапазон на стойността на банката. Двата диапазона се припокриват в значителна степен. Въз основа на тези оценки Общият съвет на HFSF на 14 април 2014 г. е определил цената, която съответства на минималната цена, на която могат да бъдат предлагани новите акции на банката на инвеститори, и цената, на която той ще подкрепи предлагането на собствения капитал, ако е необходимо (54). На 15 април 2014 г. фондът е одобрил офертата, направена от един консорциум от инвеститори, за записване на 1,3 млрд. евро нови акции при цена от 0,30 EUR на акция („ключов инвеститор“ (55) (56)).
(87)
На 24 април 2014 г. Eurobank е обявила началото на набирането на инвеститори при цена в диапазона 0,30 - 0,33 EUR (57). Ако търсенето е достатъчно, за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена над 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще трябва да коригира своята цена спрямо по-високата цена или да отмени своите поръчки, като във втория случай ще получи компенсаторна такса. В случай на достатъчно търсене от частни инвеститори (включително търсенето от ключовия инвеститор), за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена от 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще има предимство при разпределението на акциите. Ако търсенето не е достатъчно (включително търсенето от страна на ключовия инвеститор) при цена от 0,30 EUR, подчиненият дълг ще бъде преобразуван в нови акции. Както е предвидено от Закона за HFSF, всички незаписани акции след преобразуването на подчинения дълг ще бъдат записани от HFSF при същата цена, а именно 0,30 EUR на акция.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия
2.3.4.1. Мерки за помощ за Proton Bank и Nea Proton Bank
(88)
От 2008 г. насам Proton Bank и Nea Proton Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ. В таблица 7 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 7
Преглед на мерките за капиталова подкрепа за Proton и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Субект, предоставил помощта
Дата на предоставяне
Размер (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
80
Pr2
Отпускане на заем от гръцки държавни ценни книжа по гръцката мярка за облигационни заеми
Държавата
Април 2009 г.
78
Pr3
Държавна гаранция за емитирани облигации по гръцката мярка за гаранции
Държавата
Юли 2010 г.
149,4
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Недостиг от финансиране от PB за NPB
Покриване на недостига от финансиране от PB за NPB (част 1)
HDIGF
9.10.2011 г.
862
След окончателното изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от PB за NPB (част 2)
HFSF
14.5.2012 г.
259,6
Общ размер на NP1
1 121,6
NP2
Вливане на акционерен капитал в NPB през 2011 г. и 2012 г.
Начален акционерен капитал
HFSF
9.10.2011 г.
220
Начален акционерен капитал
HFSF
3.2.2012 г.
30
Общо начален акционерен капитал
250
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
1.8.2012 г.
230
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
31.12.2012 г.
35
Общо допълнителен акционерен капитал
265
Общ размер на NP2
515
NP3
Рекапитализация преди продажбата ѝ на Eurobank
Акционерен капитал
HFSF
28.8.2013 г.
395
2.3.4.1.1 Мерки за помощ за Proton Bank
i) Рекапитализация от държавата, получена от Proton Bank (мярка Pr1)
(89)
През май 2009 г. Гърция е вляла 80 млн. евро в Proton Bank, което е било равно на приблизително 4,6 % от нейните RWA по това време. Това вливане на капитал е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Мярката за рекапитализация е била под формата на привилегировани акции.
ii) Държавна подкрепа за осигуряване на ликвидност, получена от Proton Bank (мерки Pr2 и Pr3)
(90)
Proton Bank също се е възползвала от мерки за помощ по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми, които са част от схемата за подпомагане на гръцките банки. През април 2009 г. Proton Bank е получила гръцки държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), а през юли 2010 г. е получила държавна гаранция за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро (мярка Pr3). Гарантираните от държавата облигации са били прехвърлени на Nea Proton Bank в деня на оздравяването и са били анулирани на 5 януари 2012 г. Падежът на гръцките държавни ценни книжа е бил през декември 2011 г. и те не са били подновени.
2.3.4.1.2 Мерки за помощ за Nea Proton Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на Nea Proton Bank в размер на 1 121,6 млн. евро (мярка NP1)
(91)
В контекста на оздравяването на Proton Bank гръцките органи установяват недостиг от финансиране на Nea Proton Bank. В съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 октомври 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF през декември 2011 г. на Nea Proton Bank са били платени 862 млн. евро. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране от страна на Банката на Гърция на 19 януари 2012 г. в размер на 1 121,6 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (58), HFSF (59) е изплатил останалата сума в размер на 259,6 млн. евро на 14 май 2012 г. По този начин въпросният недостиг от финансиране е бил покрит от схемата за оздравяване на HDIGF и от HFSF.
ii) Вливания на капитал от HFSF в Nea Proton Bank през 2011 г. и 2012 г. (мярка NP2)
(92)
HFSF е предоставил на Nea Proton Bank държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 250 млн. евро, платени на две вноски на 9 октомври 2011 г. и 3 февруари 2012 г.
(93)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г. и представляващ последният вариант на плана, за който Комисията е била уведомена към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank е имала нужда от допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро. Отчасти този допълнителен капитал е бил необходим, защото Nea Proton Bank е претърпяла загуби в резултат на програмата за PSI (загубите от обезценка за 2011 г. са били в размер на 146,5 млн. евро във връзка с GGB, а в резултата от първото тримесечие на 2012 г. са били включени допълнителни обезценки в размер на 22 млн. евро). Nea Proton Bank е имала нужда също така от допълнителен капитал, защото тежестта на провизиите за 2011-2016 г. се е повишила спрямо предвидените равнища при създаването на Nea Proton Bank.
(94)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г., въпросните очаквани капиталови нужди са щели да бъдат под формата на очаквано вливане на капитал в размер на 285 млн. евро през 2012 г. и очаквано вливане на капитал в размер на 15 млн. евро през 2014 г. Всъщност в крайна сметка HFSF е вляло в Nea Proton Bank 230 млн. евро на 1 август 2012 г. и 35 млн. евро на 31 декември 2012 г.
iii) Вливане на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на Eurobank (мярка NP3)
(95)
В съответствие с договора за продажба от 15 юли 2013 г. HFSF вече е бил поел ангажимент да влее в Nea Proton Bank сума в размер на 395 млн. евро (60). HFSF е изплатил сумата от 395 млн. евро на 28 август 2013 г.
2.3.4.2. Мерки за помощ за New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank и New TT Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ след 2008 г. В таблица 8 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 8
Преглед на мерките за помощ за T Bank и TT bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Субект, предоставил помощта
Дата
Размер на държавната помощ (в млн. евро)
Дейностите на T Bank, прехвърлени към TT Bank (61)
T
Покриване на недостиг от финансиране от T Bank за TT Bank (част 1)
HDIGF
Декември 2011 г.
450
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от T Bank за TT Bank (част 2)
HFSF
14.2.2013 г.
227
Общ размер на T
677
TT Bank
TT
Вливане на капитал
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
224,96
New TT Bank (мостова банка)
NTT1
Недостиг от финансиране от TT за NTT
Покриване на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 1)
HFSF
29.1.2013 г.
2 730,8
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 2)
HFSF
14.6.2013 г.
1 001,7
Общ размер на NTT1
3 732,6
NTT2
Вливане на начален акционерен капитал
Начален акционерен капитал в New TT Bank
HFSF
29.1.2013 г.
500
2.3.4.2.1 Мярка за помощ за T Bank
Интервенция по линия на схемата за оздравяване на HDIGF в полза на T Bank в размер на 677 млн. евро (мярка T)
(97)
Схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF са покрили недостига от финансиране в резултат на прехвърлянето на дейности от T Bank към TT Bank, което представлява разликата между справедливата стойност на прехвърлените от T Bank на TT Bank активи и справедливата стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 17 декември 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF е платена сума в размер на 450 млн. евро (62), съответстваща на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране на около 677 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (63), на 14 февруари 2013 г. HFSF (64) е изплатил разликата в размер на 227 млн. евро (65) на New TT Bank.
2.3.4.2.2 Мярка за помощ за TT Bank
Рекапитализация от държавата, получена от TT Bank (мярка TT)
(98)
През май 2009 г. TT Bank е получила от Гърция вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, равно на около 2,9 % от нейните RWA по това време. TT Bank е получила вливане на капитал по мярката за рекапитализация, която е част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Вливането на капитал е било под формата на привилегирования акции.
2.3.4.2.3 Мерки за помощ за New TT Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на New TT Bank в размер на 3 732,6 млн. евро (мярка NTT1)
(99)
HFSF е покрил недостига от финансиране в New TT Bank, който представлява разликата между стойността на прехвърлените от TT Bank на New TT Bank активи и номиналната стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 18 януари 2013 г. HFSF е изплатил на 29 януари 2013 г. сума в размер на 2 730,8 млн. евро (66), която съответства на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване от Банката на Гърция на недостига от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро (67) в съответствие с решението на Банката на Гърция от 21 май 2013 г. HFSF е изплатил на 14 юни 2013 г. останалата сума от 1 001,7 млн. евро на New TT Bank.
ii) Вливания на капитал от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2)
(100)
HFSF е бил единственият акционер в New TT Bank и ѝ е предоставил държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 500 млн. евро.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И НОВИЯТ БИЗНЕС МОДЕЛ
(101)
На 16 април 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на банката, в който е обяснено как банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Nea Proton Bank и New TT Bank - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(102)
Според плана за преструктуриране банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че около 26 % от заемите през 2010 г. (68) са били за международните ѝ дейности, към края на 2012 г. този дял вече е бил спаднал до 20 % и допълнително ще бъде намален до […] % към края на 2018 г. (69)
(103)
Основният приоритет на банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция до края на периода на преструктуриране (31 декември 2018 г.). За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(104)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 2010 г. насам банката е намалила своето физическо присъствие в Гърция. Погледнато самостоятелно (без придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank), тя е намалила своите клонове от 564 през юни 2008 г. на […] през 2014 г. и е съкратила също така своя персонал в Гърция (от 10 142 през 2008 г. на 9 037 през 2012 г.) (70).
(105)
До края на плана за преструктуриране банката планира допълнително да намали както броя на клоновете примерно от 645 към 31 декември 2012 г. на […] към 31 декември 2018 г., така и броя на служителите от 12 430 на […] на прогнозна база, т.е. като се вземат предвид Nea Proton Bank и New TT Bank (71).
(106)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на комбинираните банкови дейности в Гърция с […] % от 913 млн. евро на годишна база през 2013 г. (72) на […] млн. евро през 2018 г. (73) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности на банката в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране, започвайки от 60 % през 2012 г.
(107)
В плана за преструктуриране е описано също така как банката ще подобри своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Спредовете по депозитите (средна стойност на процентите по срочните депозити, безсрочните депозити и спестовните влогове) се очаква да се понижат в Гърция от 223 базисни пункта през 2012 г. на […] базисни пункта през 2018 г. (74) Това намаление на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично също зависимостта на банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 42,9 % от общите ѝ активи на групово равнище през 2012 г. на […] % през 2018 г. (75).
(108)
Според плана за преструктуриране се очаква банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (започвайки от 160 % през 2012 г. и 115 % през 2013 г.) (76), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри със съотношение на основния капитал от първи ред от […] % на групово равнище през 2018 г. (77) (вместо отрицателния собствен капитал преди първата междинна рекапитализация).
(109)
Друг стратегически приоритет на банката е управлението на необслужваните кредити. Освен подобрените кредитни процеси от гледна точка както на предоставянето на заеми, така и на преструктурирането на необслужваните заеми, планът за преструктуриране е съсредоточен върху третирането на обезценените експозиции посредством създаването на ново звено за корективни действия. Това звено ще се занимава с преструктурирането на обезценените експозиции. То ще използва експертните познания и опит на 30-50 управителя по корективните отношения (78). През 2015 г. процентът на необслужваните кредити ще достигне […] % на групово равнище ([…] % през 2015 г. за националния гръцки пазар (79)) и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне […] % в края на периода на преструктуриране (80) (30 % в Гърция преди опрощаването на дълговете). Обезценките на кредити на Банката на Гърция ще намалеят от 1 652 млн. евро през 2013 г. на […] млн. евро през 2018 г. (81) благодарение на възстановяването на гръцката икономика.
(110)
Повишаването на оперативната ефективност, понижаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. На консолидирано равнище банката очаква загубите ѝ да възлязат на […] млн. евро през 2014 г. и на […] млн. евро през 2015 г., а печалбите ѝ да бъдат […] млн. евро, […] млн. евро и […] млн. евро съответно през 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (82) Консолидираната възвръщаемост на собствения ѝ капитал ще достигне […] % през 2018 г. (83) Основен фактор за това равнище на доходност ще бъде гръцкия пазар (с възвръщаемост на собствения капитал от […] % в края на периода на преструктуриране), докато […] и […] ще отчетат по-ниски равнища на доходност (съответно […] % и […] %).
2.4.2. Международни банкови дейности
(111)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя вече е продала дъщерните предприятия в Турция (Eurobank Tefken) и Полша (EFG Poland). Търговският недостиг, т.е. разликата между неизплатения размер на депозитите и неизплатения размер на кредитите за дадено дъщерно предприятие от останалата международна мрежа, е намалял от 1,7 млрд. евро през 2010 г. на 0,8 млрд. евро, а разходите за дейността са били съкратени с 9 % за периода 2010-2012 г. (84)
(112)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. По-специално банката е поела задължение да намали размера на своя портфейл от международни активи до 8,77 млрд. евро към 30 юни 2017 г. Банката е поела задължение също така допълнително да намали размера на този портфейл на 3,5 млрд. евро, ако HFSF трябва да влее повече от 1 милиард евро при предстоящото увеличение на акционерния капитал.
(113)
Един от разгледаните от банката в плана за преструктуриране варианти за постигането на тази цел е да продаде своите активи в […] (85).
(114)
Тези продажби представляват […] % от чуждестранните активи на банката към 31 декември 2012 г. Следователно към 31 декември 2018 г. чуждестранните активи биха възлизали на […] млрд. евро, като международната мрежа ще е съсредоточена в […] и […].
(115)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на банката.
(116)
За тази цел банката планира да осъществи програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа, […]. Например в […] ще бъдат закрити […] клона, а персоналът ще бъде намален с […] служителя от 31 декември 2012 г. до продажбата на дъщерното предприятие в […] (86).
(117)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия от 2 млрд. евро през 2012 г. на […] през 2018 г. (87), а възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] % и […] % съответно през […] и […].
2.4.3. Небанкови дейности: продажба на застрахователно предприятие и дейности в областта на недвижимите имоти
(118)
Банката е намалила дела си в своето дъщерно предприятие за недвижими имоти Eurobank Properties под 35 % посредством увеличение на собствения капитал, което е оказало положително въздействие върху съотношението на основния капитал от първи ред на банката (88). До 31 декември 2018 г. банката ще продаде изцяло това дъщерно предприятие.
(119)
Банката планира също така да продаде своите застрахователни дъщерни предприятия до […].
2.4.4. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(120)
Банката е успяла да набере капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(121)
Стойността на дяловите участия е била силно намалена вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF е получил 98,56 % от акциите на банката, което означава, че дяловото участие на старите акционери е станало едва 1,44 %. Следователно през юни 2013 г. HFSF е поел пълен контрол върху банката. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(122)
През февруари 2012 г. банката е предложила да изкупи обратно хибридни инструменти от частни инвеститори при цена между 40 и 50 % от номиналната им стойност. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Офертата е била приета за почти 50 % от общата номинална стойност на инструментите, вследствие на което, след като са били взети предвид разходите по сделката, банката е отчела печалба от 248 млн. евро (89).
(123)
През май 2013 г. банката обявява друга операция за управление на пасивите. Банката предлага на притежателите на дълг възможността да преобразуват техните ценни книжа в обръщение от по-долен първи ред и по-долен втори ред в размер на 662 млн. евро в обикновени акции по номинална стойност. Цената на преобразуването е била определена по такъв начин, че да е равна на цената на записването, която е била платена от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (90) Процентът на приемане е бил 48 %. Тъй като притежателите на облигации от по-долен първи ред и по-долен втори ред са преобразували своите ценни книжа в по-долни подчинени инструменти без парична вноска, набраният капитал е достигнал 317 млн. евро.
(124)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 1 045 млн. евро към 31 декември 2011 г. на 283 млн. евро към 31 декември 2013 г. (91)
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(125)
Гърция е поела задължение банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на 16 април 2014 г., и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са посочени в приложението.
(126)
Първо, гръцките органи са поели задължение банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (92)
(127)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (93)
(128)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на банката, гръцките органи са поели задължение банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (94)
(129)
Гръцките органи са поели задължение банката да продаде своите застрахователни дейности, своето дъщерно предприятие в областта на недвижимите имоти и множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (95).
(130)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на банката, да приведат банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (96).
(131)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да подобри своята кредитна политика, за да се избегне каквато и да било дискриминация на всеки етап от кредитния процес и да се гарантира, че решенията за отпускането и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на доходността на банката. Гръцките органи са поели задължение банката да подобри наблюдението на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (97).
(132)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (98).
(133)
Накрая, гръцките органи са поели задължение да наложат допълнителни ограничения на банката, като забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за придобивания и забрана за рекламиране (99).
(134)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(135)
Отделно, в рамките на настоящото увеличение на капитала на банката, тъй като HFSF подкрепя увеличението на капитала, гръцките органи са поели задължение, че фондът ще приложи мерките, които са предвидени в член 6а от изменения на 30 март 2014 г. Закон за HFSF - разпоредба, с която се цели останалата сума от капиталовия недостиг на дадена кредитна институция да бъде разпределена между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, ако е необходимо, преди каквото и да било вливане на капитал от HFSF.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
3.1. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(136)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (100) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на банката (мярка B1).
(137)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (101). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (102), тъй като банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(138)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията не можеше да ги оцени.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Eurobank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране и на четирите най-големи гръцки банки (а именно банката, Alpha Bank, NBG и Piraeus), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в банката.
3.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(140)
На 26 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF в размер на 1 122 млн. евро (мярка NP1), както и вливането на капитал в размер на 250 млн. евро от страна на HFSF и вливанията на капитали от HFSF на обща стойност 300 млн. евро (мярка NP2) в полза на Nea Proton Bank отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията (103) и Съобщението относно преструктурирането (104) (възстановяване на дългосрочната жизнеспособност, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(141)
Що се отнася до целесъобразността на мерките, Комисията посочи, че тези мерки са целесъобразни като помощ за оздравяване.
(142)
По отношение на необходимостта на мерките Комисията отбеляза, че намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF е била необходима както от гледна точка на нейния размер, така и на нейната форма, докато вливанията на капитал от HFSF са били необходими само от гледна точка на тяхната форма. Що се отнася обаче до размера на вливанията на капитал от HFSF, в съображение 59 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали преструктурирането като самостоятелен субект е било най-евтиният възможен вариант. Освен това в съображения 60 и 61 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че неспособността на Nea Proton Bank да предостави достатъчно възнаграждение за рекапитализацията от HFSF е породила съмнения относно това дали тя е била като цяло стабилна банка, което съответно е наложило мащабно преструктуриране.
(143)
Що се отнася до пропорционалността на мерките, Комисията счете, че те са пропорционални като помощ за оздравяване.
(144)
По отношение на възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали банката би могла да стане жизнеспособна като самостоятелен субект.
(145)
Комисията изрази съмнения, че предложеното преструктуриране е достатъчно с оглед на мащаба на необходимото преструктуриране предвид отсъствието на достатъчно възнаграждение.
3.3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(146)
На 6 май 2013 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали покриването на недостига от финансиране в размер на 4,1 млрд. евро във връзка с прехвърлените дейности от TT Bank на New TT Bank (мярка NTT1), вливането на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2), вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки за TT Bank (мярка TT) и намесата в размер на 0,68 млрд. евро от схемата за оздравяване на HDIGF в полза на активите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank (мярка T), отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането (възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(147)
Комисията счете, че и двете мерки NTT2 и NTT1 са целесъобразни и необходими от гледна точка на тяхната форма като помощ за оздравяване. Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2 от гледна точка на нейния размер, Комисията, съмнявайки се в жизнеспособността в дългосрочен план на New TT Bank като самостоятелен субект, счете, че преструктурирането като самостоятелен субект може да не е единственият и най-евтиният възможен вариант (105). Що се отнася до възнаграждението и по двете мерки, Комисията посочи, че покриването на недостига от финансиране е било окончателен разход без приспадане на бъдещите приходи, което е наложило мащабното преструктуриране (106).
(148)
Що се отнася до пропорционалността на двете мерки, Комисията счете, че мерки NTT2 и NTT1 са били пропорционални като помощ за оздравяване в краткосрочен план, но в съображение 79 от решението за откриване по отношение на New TT тя изиска бързото въвеждане на мерки, които да ограничат разпространението на отрицателни последици.
(149)
Що се отнася до съвместимостта на мярка T, Комисията вече временно я е одобрила като помощ за оздравяване на 16 май 2012 г. в своето решение относно оздравяването на T Bank („решение относно T Bank“) (107), но не можеше да даде окончателно одобрение за помощта за дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank. В решението за откриване по отношение на New TT (108) Комисията удължи разрешението на мярката като помощ за оздравяване до приемането на окончателното ѝ решение относно актуализирания вариант на плана за преструктуриране за TT Bank.
(150)
По отношение на съвместимостта на тези мерки със Съобщението относно преструктурирането Комисията изрази съмнения дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект. Този скептицизъм е основан на ограничения брой на предложените мерки, които New TT Bank да предприеме за генериране на печалби в бъдеще, несигурността на доброволната схема за пенсиониране по отношение на сроковете и процента на приемане от страна на служителите, отсъствието на допълнителни мерки за съкращаване на разходите за персонал, липсата на мерки за рационализиране на клоновата мрежа след придобиването на T Bank и съпътстващото пропускане на възможностите за възползване от потенциалните синергии (109).
(151)
В съображения 90 и 91 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази загриженост относно това дали амбициозното намаление на лихвените маржове по съществуващите депозити и увеличение на кредитните маржове по новоотпуснатите кредити действително могат да бъдат приложени без New TT Bank да изгуби значителна част от своите клиенти и без да отпуска рискови кредити. Освен това Комисията изрази съмнения дали New TT Bank ще удвои своя портфейл от корпоративни кредити в съответствие с плановете и дали, предвид липсата на експертни познания и опит, тя би могла да постигне планирания стабилен темп на растеж на нетните приходи от лихви.
(152)
Следователно в съображение 95 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази мнение, че реинтеграцията на TT Bank в по-голямо жизнеспособно финансово дружество би увеличила изгледите New TT Bank да стане жизнеспособно, тъй като тя би дала възможност за рационализиране на разходите, коригиране на цените на депозитите и новите кредити и предлагане на по-широка гама продукти.
(153)
Тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са извършвани в TT Bank, включително тези на T Bank, Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на това дали мерки T и TT са осигурили дългосрочно решение за жизнеспособността на New TT Bank и покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(154)
Що се отнася до споделянето на тежестта, Комисията счете, че преструктурирането като самостоятелен субект е повишило разходите за преструктуриране и по тази причина изрази съмнение, че държавната помощ е била ограничена до минимума. Освен това Комисията отбеляза, че, въпреки факта, че е било постигнато достатъчно споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг, което вероятно е било осъществимият максимум, липсата на възнаграждение е наложила мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерките за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Комисията отбеляза също така, че фактът, че голяма част от реализираните загуби се дължи на отменянето на дългове в полза на държавата, е обусловил по-ниско възнаграждение (110).
(155)
Що се отнася до нарушенията на конкуренцията, Комисията отбеляза, че огромният размер на помощта, която е получена от TT Bank, и прехвърлените дейности на T Bank, както и липсата на възнаграждение, са наложили мащабно преструктуриране и намаляване на пазарното присъствие на New TT Bank. Освен това, въпреки че загубите са били резултат главно от притежаването на GGB, Комисията отбеляза, че TT Bank е притежавала повече GGB спрямо своята големина, отколкото другите гръцки банки, и счете, че това е отразявало неподходящо поемане на рискове (111). Накрая тя отбеляза, че, макар че New TT Bank е запазила пазарен дял почти като на TT Bank преди това, нарушенията на конкуренцията биха били ограничени предвид относително малкия размер на първата и отсъствието на чуждестранни дейности. Комисията обаче изрази съмнения дали са били предприети достатъчни мерки за ограничаване на неоправдани нарушения на конкуренцията и заяви, че може да са необходими забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и други мерки за поведение (112).
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
МНЕНИЯ ОТ ЕДНА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Eurobank.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банката обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
5.1. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank.
5.1.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, която е била необходима, за да могат тези банки бавно да постигнат и поддържат съотношението на основния капитал от първи ред, което през юни 2012 г. е било определено на 10 %, и съотношението на основния капитал от първи ред, определено на 7 % при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбелязва също така, че първата междинна рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на банката, нито на агресивни търговски действия.
5.1.2. Мнения, изготвени от HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16С, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позовава също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като: i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация и по-специално по отношение на равнището на възнаграждението за помощта, HFSF посочва, че възнаграждението е било съгласувано с представителите на Комисията, ЕЦБ и МВФ. При съгласуването на това равнище е било взето предвид, че първата междинна рекапитализация е щяла да бъде преобразувана в постоянна рекапитализация преди 30 септември 2012 г. - срок, който е бил определен през март 2012 г. в МИФП между Комисията, ЕЦБ, МВФ и Гърция.
(167)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, HFSF отбелязва, че мерките, които е предприел, като например описаните в съображение 165 от настоящото решение, представляват достатъчни предпазни мерки с оглед на големите суми на получената помощ и продължителния период на оздравяване. Освен това HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези служители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
5.2. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(168)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Nea Proton.
5.2.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(169)
Банката на Гърция отбелязва, че Nea Proton Bank, като междинна кредитна институция, притежавана от HFSF, не би могла да представи по-дългосрочен бизнес план като самостоятелен субект. Освен това Банката на Гърция отбелязва, че тя следи отблизо изпълнението на бизнес плана, изготвен от HFSF за Nea Proton Bank и представен на Комисията, за да се увери, че Nea Proton Bank ще може да бъде продадена в рамките на законоустановения период.
(170)
Що се отнася до процента на растеж на доходността, Банката на Гърция отбелязва, че най-големият растеж, който се очаква през 2013 г. (когато се очаква нетните приходи от лихви да се повишат до 55,3 млн. евро спрямо 22,7 млн. евро за 2012 г.), ще бъде главно вследствие на намаляването на общите разходи за лихви и ще е резултат от два фактора: предоговаряне на срочните депозити, по които е изплащана висока доходност при по-добри условия, и намаляване с 30 % на общия неизплатен размер на депозитите през първата половина на 2012 г. Освен това Банката на Гърция подчертава факта, че от 2013 г. нататък числата на нетните приходи от лихви ще се променят съвсем плавно и няма да има никакви съмнения относно способността на Nea Proton Bank да изпълни целта.
5.2.2. Мнения, изготвени от HFSF
(171)
Що се отнася до необходимостта на мерките в полза на Nea Proton Bank, HFSF отбелязва, че Банката на Гърция е органът, който е компетентен да решава относно всяка мярка за оздравяване, и че HFSF е влял минималния капитал, който е необходим за регулаторни цели.
(172)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, HFSF се позовава на рамката за оздравяване, в съответствие с която HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank в срок от две години, и се съгласи с Комисията, че Nea Proton Bank би могла да стане част от по-голямо и жизнеспособно дружество. Въпреки че планът за преструктуриране на Nea Proton Bank е бил базиран на модел на „самостоятелен субект“, HFSF обясни, че неговата цел е била да се улесни продажбата на банката чрез повишаването на нейната привлекателност за инвеститорите и подобряването на нейните финансови резултати. HFSF изразява мнението, че вливанията на капитал не само са дали възможност на Nea Proton Bank да спази минималния коефициент на капиталова адекватност, но също така са подобрили нейното финансово положение и нейната привлекателност за всяко едно бъдещо сливане с други малки банки. HFSF отбелязва също така, че допълнителното вливане на капитал се е наложило с цел да се покрият загубите от обезценка, свързани с програмата за PSI, и по-голямата тежест на провизиите за кредити.
(173)
HFSF отбелязва, че Nea Proton Bank е подобрила стойността на финансирането си и лоялността на вложителите. През 2012 г. е намаляла зависимостта на Nea Proton Bank от Евросистемата, като банката е подобрила своята позиция на ликвидност. Допълнителното вливане на капитал е спомогнало да се понижат лихвените проценти по депозитите и да се повишат лихвените маржове. Nea Proton Bank вече е променила цените по част от своя кредитен портфейл посредством основано на риска ценообразуване, като лихвените проценти са доста над стойността на финансирането. Освен това планираният процент на растеж на нетните приходи от лихви би бил постигнат при консервативно увеличаване на корпоративния пазарен сегмент и чрез подобряване на качеството на портфейла.
(174)
HFSF отбелязва, че през 2012 г. Nea Proton Bank значително е намалила своите разходи за дейността, че единствените ѝ две дъщерни предприятия са щели да преустановят своята дейност, че участието ѝ в застрахователни брокери е било обект на значително намаление и че търговията ѝ за собствена сметка е щяла да бъде преустановена.
(175)
Накрая HFSF отбелязва, че нарушенията на конкуренцията са щели да бъдат ограничени, предвид малкия дял на Nea Proton Bank от общите банкови активи в Гърция и факта, че банката не е възнамерявала да прилага тактика на агресивно привличане на депозити.
5.3. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(176)
На 19 юли 2013 г. Министерството на финансите представи мнения относно решението за откриване по отношение на New TT.
(177)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT1, Министерството на финансите добави, че точната стойност на активите и пасивите, които са били прехвърлени на New TT Bank, е била определена въз основа на доклад на външни одитори в съответствие с член 63Е, параграф 6 от Закон 3601/2007.
(178)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2, Министерството на финансите посочи, че по Втората програма за икономически корекции за Гърция (втори преглед от май 2013 г.) е трябвало New TT Bank да бъде продадена на трета страна до 15 юли 2013 г.
(179)
Що се отнася до възнаграждението за мерки NTT1 и NTT2, Министерството на финансите отбеляза, че HFSF, който покрива недостига от финансиране до 31 декември 2013 г. вместо HDIGF, притежава привилегировани права спрямо другите необезпечени кредитори в случай на ликвидация на активите, които са останали собственост на TT Bank, и че единствено правата на служителите да получат 50 % от възнагражденията си се нареждат преди тези на HFSF. Следователно Министерството отбелязва, че главно HFSF ще се ползва от резултата от ликвидацията на тези активи и по този начин ще бъдат намалени направените от държавата разходи.
(180)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, Министерството на финансите отбелязва, че като междинна кредитна институция New TT Bank е трябвало да бъде продадена в рамките на две години от своето създаване в съответствие с член 63Е от Закон 3601/2007. В съответствие с МИФП от май 2013 г. продажбата на New TT Bank е трябвало да приключи на 15 юли 2013 г., като по този начин се гарантира жизнеспособността на нейната дейност в дългосрочен план.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEA PROTON BANK
6.1.1. Наличие и размер на помощта
(181)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
6.1.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки Pr1, Pr2 и Pr3)
(182)
Вливането на капитал в размер на 80 млн. евро от Гръцката държава в Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1), гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро, получени от Proton Bank през април 2009 г. (мярка Pr2), и държавната гаранция, предоставена на Proton Bank, за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро през юли 2010 г. (мярка Pr3) са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (113). В решението за одобряване на въпросната схема Комисията стигна до заключението, че предоставените по тази схема мерки биха представлявали държавна помощ.
(183)
Както е определено в съображение 38 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank поема икономическите дейности на Proton Bank. Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са облагодетелствали Nea Proton Bank, тъй като са допринесли за стабилизирането и продължаването на икономическите дейности, които са ѝ били прехвърлени и в противен случай повече не биха съществували. Следователно Комисията счита, че чрез тях са облагодетелствани прехвърлените на Nea Proton Bank икономически дейности.
6.1.1.2. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на Nea Proton Bank (мярка NP1)
(184)
В съображения 31-37 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че мярка NP1 - намесата от схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 38 от същото решение Комисията определи, че Nea Proton Bank е икономическият получател на тази мярка, тъй като Nea Proton Bank поема икономическата дейност на Proton Bank, която продължава да съществува благодарение на получената помощ.
6.1.1.3. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал от HFSF и допълнително вливане на акционерен капитал от HFSF през 2012 г. (мярка NP2)
(185)
В съображения 41-43 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че вливането на капитал от HFSF в размер на 250 млн. евро и допълнителните вливания на капитал, които са били очаквани към момента на приемане на споменатото решение, в общ размер на 300 млн. евро, са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както е посочено в съображение 93 от настоящото решение, от евентуалния допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро, HFSF в крайна сметка е внесъл допълнителни 265 млн. евро през 2012 г., което означава, че общата помощ за рекапитализация през 2011 г. и 2012 г. е 515 млн. евро (мярка NP2).
6.1.1.4. Наличие на помощ във вливането на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката (NP3)
(186)
Комисията счита, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(187)
Вливането на капитал е било предоставено от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно е осъществено с държавни ресурси. Освен това мярката е селективна по своя характер, тъй като от вливането на капитал се облагодетелства единствено Nea Proton Bank.
(188)
Освен това намесата осигурява категорично предимство за Nea Proton Bank, тъй като ѝ дава възможност да продължи да осъществява своите банкови дейности. Без вливането на капитал Nea Proton Bank, която е изпитвала сериозен недостиг на капитал, би фалирала. При такива обстоятелства не би било възможно Nea Proton Bank да бъде продадена и интегрирана в по-голямо дружество. Освен това въпросната рекапитализация не отговаря на принципа на пазарния инвеститор. Обратно, рекапитализацията в размер на 395 млн. евро е дала възможност Nea Proton Bank да бъде продадена на цена от едно евро. Частният инвеститор би избрал да не извърши рекапитализация и да остави Nea Proton Bank да фалира, като по този начин би спестил 395 млн. евро.
(189)
Nea Proton Bank се конкурира с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които осъществяват дейност в Гърция или евентуално са заинтересовани от навлизане на гръцкия пазар. Следователно вливането на капитал оказва въздействие върху търговията между държавите членки и би могло да наруши конкуренцията.
(190)
По тази причина Комисията стига до заключението, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Получател на мярка NP3
(191)
Както вече беше обяснено в съображение 188, Комисията счита Nea Proton Bank за получател на вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank, тъй като помощта е дала възможност за продължаване на нейните икономически дейности в рамките на банката.
(192)
Що се отнася до това дали с продажбата на Nea Proton Bank се предоставя държавна помощ на банката, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания. По-специално тя трябва да разгледа дали: i) процесът на продажба е бил открит и недискриминационен; ii) продажбата е извършена при пазарни условия; както и iii) финансовата институция или правителството са повишили до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(193)
Банката е придобила акциите в Nea Proton Bank, защото е представила единствената валидна оферта в рамките на недискриминационна тръжна процедура, която е била открита за други банки и финансови институции. Финансов консултант на HFSF е осъществил контакт с редица банки, финансови институции и спонсори, като само четири са изразили своя интерес от придобиването на Nea Proton Bank, от които само две - банката и един хедж фонд (114) - са представили окончателни оферти. Офертата на банката е била единствената, съответстваща на писмото за участие на HFSF.
(194)
Тъй като финансовият консултант е осъществил контакт с голям брой банки и предварително е определил изискванията и сроковете, в които трябва да се вместят офертите, за да бъдат валидни, Комисията счита, че търгът е бил открит и недискриминационен. По тази причина Комисията стига до заключението, че тръжната процедура ѝ позволява да изключи наличието на помощ за купувача.
(195)
Банката е заплатила едно евро и HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ. Тази отрицателна цена (т.е. като се вземе предвид рекапитализацията на Nea Proton Bank точно преди продажбата) не изключва възможността продажната цена да отразява пазарната стойност на предприятието (115), тъй като нетният собствен капитал на Nea Proton Bank определено е бил отрицателен и се е очаквало да продължи да отчита загуби. Комисията няма причина да счита, че направената оферта и платената цена не отразяват пазарната цена на предприятието. Следователно, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., точка 20 от Съобщението относно преструктурирането и своята собствена практика на вземане на решения (116), Комисията стига до заключението, че продажната цена е била пазарната цена и че може да се изключи наличието на помощ за банката.
6.1.1.5. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(196)
Въз основа на съображения 182-190 Комисията счита, че всички мерки - Pr1, Pr2 и Pr3, NP1, NP2 и NP3 - отговарят на заложените в член 107, параграф 1 от Договора условия и представляват държавна помощ. Що се отнася до мерки Pr1, Pr2 и Pr3, Комисията стига до заключението, че, тъй като са допринесли за запазването на дейностите на Proton Bank, които по-късно са били прехвърлени на Nea Proton Bank, може да се счита, че те облагодетелстват така също Nea Proton Bank, която е поела въпросните дейности. Както вече беше посочено в съображение 184, получателят на помощта по мярка NP1 е Nea Proton Bank, която е поела прехвърлените дейности на Proton Bank. Освен това Nea Proton Bank е получател също така на помощта по мерки NP2 и NP3.
(197)
Следователно Комисията стига до заключението, че дейностите на Nea Proton Bank са получили държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 2 111,6 млн. евро (мерки Pr1, NP1, NP2 и NP3) в допълнение към държавните гаранции в размер на 149,4 млн. евро (мярка Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), както е обобщено в таблица 9.
Таблица 9
Преглед на общата помощ, получена от Proton Bank и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Рекапитализация
80
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Покриване на недостиг от финансиране от PB за NPB
1 121,6
NP2
Рекапитализация
515
NP3
Рекапитализация
395
Общо предоставена капиталова помощ
2 111,6
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Дейностите на Proton Bank
Pr2
Облигационен заем
78
Pr3
Гаранция
149,4
Общо предоставена помощ за осигуряване на ликвидност
227,4
6.1.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(198)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(199)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (117) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (118)
(200)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (119), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(201)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а) целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;: the aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy; it would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance;
б) необходимост: както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, мярката трябва да бъде необходима за постигането на целта; следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението;: the aid measure must, in both its amount and form, be necessary to achieve the objective; therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
в) пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.: the positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(202)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ за пръв път са били посочени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията (120) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(204)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (121) Комисията е обяснила как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 7.
6.1.3. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.1. Съвместимост на мерки Pr1, Pr2 и Pr3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(205)
Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки. Включените в тази схема мерки вече са били определени за съвместими с вътрешния пазар в Решението на Комисията от 19 ноември 2008 г.
6.1.3.2. Съвместимост на мерки NP1 и NP2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(206)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията одобри мерки NP1 и NP2 като помощ за оздравяване. Както обаче е посочено в съображение 142, Комисията изрази загриженост по отношение на необходимостта от сумата по мярка NP2, а именно дали Nea Proton Bank ще може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и следователно постави под съмнение дали самостоятелният вариант е възможно най-евтиният. Изразената загриженост е била разсеяна посредством продажбата на Nea Proton Bank на банката на 15 юли 2013 г. Тъй като Nea Proton Bank е била продадена на банката в рамките на открит, прозрачен и недискриминационен процес, платеното от банката възнаграждение се счита за пазарна цена. В резултат на това вленият собствен капитал от държавата преди продажбата е бил необходим за успешното извършване на продажбата. Интегрирането на Nea Proton Bank в дейностите на банката ще разреши проблемите с жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план с оглед на плана за преструктуриране, представен на Комисията от страна на банката.
6.1.3.3. Съвместимост на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.3.1. Целесъобразност
(207)
Що се отнася до целесъобразността на мярка NP3 - вливане на капитал в Nea Proton Bank в размер на 395 млн. евро от страна на HFSF преди продажбата ѝ на банката - Комисията счита, че мярката е целесъобразна, защото е спомогнала да се запазят дейностите на Nea Proton Bank. Осъществяването на тези дейности не е можело да продължи без помощта от HFSF, тъй като Nea Proton Bank е имала отрицателен собствен капитал към момента на продажбата ѝ на банката и е продължавала да отчита загуби. Никоя банка не би купила Nea Proton Bank без предварителна рекапитализация. Следователно мярката гарантира запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.1.3.3.2. Необходимост
(208)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на целта на мярката. Това предполага, че вливането на капитал трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(209)
Както Банката на Гърция посочи в писмото си от 19 юли 2013 г., ако Nea Proton Bank е била ликвидирана, това е можело да доведе до ефекта на доминото и да породи нова системна криза, като засегне наскоро възстановеното доверие в банковата система след приключването на процеса на рекапитализация. Комисията счита, че тези елементи за финансова стабилност подкрепят необходимостта от мярка NP3.
(210)
Що се отнася до мащаба на намесата, сумата от 395 млн. евро е била определена в открит и недискриминационен тръжен процес. Банката е извършила надлежна проверка на Nea Proton Bank. Офертата на банката, в която е изискана рекапитализацията в размер на 395 млн. евро преди закупуването от нейна страна на Nea Proton Bank, е била изчислена по такъв начин, че да бъде спазен минималния коефициент на капиталовата адекватност от 9 % и да бъдат предвидени провизии в размер на допълнителни 119 млн. евро вследствие на очаквани допълнителни загуби по кредити и очаквани загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Комисията стига до заключението, че помощта в размер на 395 млн. евро е била необходима.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за помощта, предвид това, че продажната цена е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови никакви средства. Неговата вноска е аналогична на безвъзмездни средства. Както е посочено в точка 44 от Съобщението относно рекапитализацията, рекапитализация с недостатъчно възнаграждение може да бъде приета само в случай на банки в затруднение, които не могат да платят никакво възнаграждение. Комисията счита, че случаят с Nea Proton Bank е такъв. Липсата на възнаграждение поражда необходимостта от мащабно преструктуриране в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията.
(212)
В заключение, мярката е съвместима като помощ за оздравяване както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, за да бъде постигната целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и икономиката като цяло.
6.1.3.3.3. Пропорционалност
(213)
Комисията отбелязва, че след сливането чрез поглъщане на Nea Proton Bank с банката икономическите дейности на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката. Тъй като помощта се използва за оздравяването на тези икономически дейности, теоретично тя би могла да създаде нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбелязва малкия размер на Nea Proton Bank и процеса на продажба, в рамките на който конкурентите са имали възможност да наддават за Nea Proton Bank. Освен това непосредствено след тяхното прехвърляне икономическите дейности на Nea Proton Bank ще бъдат напълно интегрирани в рамките на банката и ще преустановят съществуването си като отделна икономическа дейност или конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че помощта не създава ненужни нарушения на конкуренцията.
6.1.3.3.4 Заключение относно съответствието на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
(214)
Така Комисията стига до заключението, че мярка NP3 е целесъобразна, необходима и - изхождайки от предвиденото мащабно преструктуриране на банката, в която сега са включени икономическите дейности на Nea Proton Bank - пропорционална на заложената цел.
6.1.4. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(215)
В съображения 60, 61, 78 и 79 от решението за откриване по отношение на Nea Proton във връзка с мерки NP1 и NP2 Комисията отбеляза, че Nea Proton Bank вероятно не би могла да предостави възнаграждение за държавната помощ, която е получила, и подчерта, че липсата на възнаграждение е наложила мащабното преструктуриране. В съображение 211 във връзка с възнаграждението по мярка NP3 Комисията отбеляза, че, като се има предвид, че продажната цена на Nea Proton е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови каквато и да било част от влетия капитал в размер на 395 млн. евро непосредствено преди продажбата (мярка NP3). Освен това Гърция няма да си възстанови нищо от привилегированите акции, емитирани за нея през май 2009 г., тъй като свързаните с тях вземания под формата на собствен капитал са останали в ликвидираната Proton Bank. По тази причина Комисията стига до заключението, че отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.1.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на Nea Proton Bank чрез продажба
(216)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг. Следователно държавите членки могат да насърчават оттеглянето на нежизнеспособните участници на пазара, като същевременно осигуряват процесът на оттегляне да се извърши в подходящ график, запазващ финансовата стабилност.
(217)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и посочи синергиите, които биха могли да бъдат реализирани посредством нейното интегриране в по-голяма финансова организация.
(218)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възвръщането на доверието на пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, банковият сектор е трябвало да бъде допълнително консолидиран и HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank до 15 юли 2013 г.
(219)
Както е посочено в раздел 7.5.2, според нейния план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план. Освен това фактът, че Nea Proton Bank е напълно интегрирана в банката и повече не функционира като самостоятелен конкурент, представлява мащабно преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение за държавната помощ.
6.1.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(220)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали разходите за преструктуриране са били ограничени до минимум. Тези съмнения произтичаха от наблюдението, че Nea Proton Bank не би могла да възвърне своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект без да бъдат направени значителни разходи за това. Тази загриженост се разсейва благодарение на интегрирането на Nea Proton Bank в банката - по-голям субект, притежаващ ИТ инфраструктура и структура за управление на риска. Продажбата на банката представлява намаляване до минимум на разходите за преструктуриране.
(221)
Що се отнася до приноса на акционерите и притежателите на подчинен дълг към разходите за преструктуриране, Комисията вече е установила в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на Nea Proton Bank, а са останали в Proton Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията е приела, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
6.1.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(222)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(223)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията отбелязва общата получена помощ под формата на капитал в размер на 2 111,6 млн. евро (Pr1, NP1, NP2, NP3), в допълнение към държавното подпомагане за осигуряване на ликвидност в размер на 149,4 млн. евро (Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (Pr2). Мярка Pr1 е съответствала на 4,6 % от RWA на Proton Bank по това време. Мярка NP1 - покриването на недостига от финансиране вследствие на прехвърлянето на дейностите от Proton Bank на Nea Proton Bank - е съответствала на приблизително 36 % от RWA на Proton Bank към края на 2010 г. или 84 % от RWA на Nea Proton Bank към момента на създаването ѝ. Вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank, което е било част от мярка NP2, е съответствало на приблизително 18,8 % от RWA на последната към момента на създаването ѝ. Допълнителните вливания на акционерен капитал, които са били част от мярка NP2, са съответствали на приблизително 34,2 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 декември 2012 г. (122)). Както е посочено в съображение 80 от решението за откриване по отношение на New Proton, мерки NP1 и NP2 са представлявали над 50 % от RWA на Proton Bank или над 130 % от RWA на Nea Proton Bank. Вливането на акционерен капитал преди продажбата на банката, т.е. мярка NP3, е представлявало около 48,7 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 май 2013 г.). Тези размери на помощта, съчетани с липсата на възнаграждение, налагат значително намаляване на пазарното присъствие на получателя на помощта.
(224)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала дейност Nea Proton Bank, в съображение 82 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че Proton Bank е много малка банка (приблизително 1 % пазарен дял от общите активи на гръцките банки) и следователно активите и пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени в Nea Proton Bank, са били относително малко на фона на големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията стигна до заключението, че, въпреки изключително големия размер на помощта, нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за Nea Proton Bank, могат да бъдат считани за ограничени.
(225)
Освен това дейностите на Nea Proton Bank са били предложени на конкурентите чрез открит търг. След продажба ѝ Nea Proton Bank е преустановила съществуването си като самостоятелен субект, тъй като е била напълно интегрирана в банката.
(226)
Комисията стига до заключението, че, предвид малкия размер на Nea Proton Bank, открития процес на продажба и факта, че Nea Proton Bank няма да продължи да съществува като самостоятелен конкурент, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията, въпреки много големия размер на помощта и липсата на възнаграждение.
6.1.4.4. Заключение относно съвместимостта със Съобщението относно преструктурирането
(227)
Въз основа на анализа в съображения 216-226 по-горе Комисията стига до заключението, че продажбата на Nea Proton Bank и интегрирането ѝ в банката гарантират жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
(228)
Следователно всички мерки за помощ, посочени в таблица 7, следва да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEW TT BANK
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(229)
Комисията трябва да прецени дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.1. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на прехвърлените активи и пасиви на T Bank (мярка T)
(230)
В съображения 26-32 от решението по отношение на T Bank Комисията вече е установила, че мярка T - намесата от страна на схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране на активите и пасивите, които са прехвърлени на TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 33 от споменатото решение Комисията определи, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank, всъщност са получателят на държавата помощ, тъй като те са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.2. Наличие на помощ в рекапитализацията, предоставена на TT Bank по мярката за рекапитализация (мярка TT)
(231)
Вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гръцката държава в TT Bank (мярка TT) е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки (123). В решението си за одобряването на тази схема Комисията стигна до заключението, че мерките, предоставени по тази схема, биха представлявали държавна помощ. Следователно мярка TT представлява помощ за TT Bank.
(232)
В съображение 98 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията отбеляза, че New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са осъществявани в рамките на TT Bank, в това число T Bank.
6.2.1.3. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на New TT Bank (мярка NTT1)
(233)
В съображения 53-57 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT1 - намесата от HFSF за покриване на недостига от финансиране на New TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 54 от споменатото решение Комисията е определила, че New TT Bank е икономическият получател на помощта, тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности на TT Bank, които са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.4. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал (мярка NTT2)
(234)
В съображения 49-52 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT2 - вливането на начален акционерен капитал от HFSF в размер на 500 млн. евро в полза на New TT Bank - представлява държавна помощ за New TT Bank по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.5. Наличие на помощ за банката вследствие на придобиването на New TT Bank
(235)
Банката е придобила акциите в New TT Bank в рамките на открит и недискриминационен тръжен процес. В съответствие с получената от гръцките органи информация на 15 юли 2013 г. финансов консултант е осъществил контакт с голям брой чуждестранни и гръцки банки и инвеститори, но окончателни оферти са подали само четирите най-големи гръцки банки. Фактът, че финансовият консултант се е свързал с голям брой банки, позволява на Комисията да заключи, че тръжният процес е бил открит и недискриминационен. Офертата на банката е била определена за най-добрата, като се имат предвид размерът и видът на предложеното възнаграждение.
(236)
По-точно банката се е съгласила да плати на HFSF общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Втората оферта според размера на предложеното възнаграждение е била оферта за 500 млн. евро в парични средства. Следователно тя е била с 26,58 % по-ниска от офертата на банката. Според писмото от Банката на Гърция от 8 юли 2013 г. не е можело да се разглежда нито една оферта за заплащане в парични средства от гръцка банка, доколкото тя още е разчитала на финансиране от Евросистемата, и по-специално ако въпросната банка е получавала спешна помощ за осигуряване на ликвидност. Следователно втората оферта според размера на предложеното възнаграждение не е отговаряла на изискванията на Банката на Гърция.
(237)
Следва да се отбележи също така, че според договора за продажба HFSF е получил 1 418,75 милиона нови обикновени акции в банката по цена на предлагане от 0,48 EUR всяка (124). Дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,55 на 95,23 %.
(238)
Следователно Комисията стига до заключението, че придобиването не представлява помощ за купувача.
6.2.1.6. Заключение относно наличието на помощ
(239)
Въз основа на горното Комисията счита, че всички мерки T, TT, NTT1 и NTT2 представляват държавна помощ. Що се отнася до мярка T, Комисията стига до заключението, че помощта е облагодетелствала дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank. Що се отнася до мярка TT, Комисията стига до заключението, че тя е облагодетелствала дейностите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank. Получателят на мерки NTT1 и NTT2 е New TT Bank.
(240)
Следователно Комисията стига до заключението, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank, са се възползвали от помощ за рекапитализация в размер на 677 млн. евро, докато дейностите, осъществявани от TT Bank и поети от New TT Bank, са се облагодетелствали от държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 4 457,96 млн. евро (мерки TT, NTT1 и NTT2).
Таблица 10
Преглед на общата помощ, получена от T Bank, TT Bank и New TT Bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на T Bank
T
Покриване на недостиг от финансиране от T за TT
677
Дейностите на TT Bank
TT
Рекапитализация
224,96
Дейностите на New TT Bank
NTT1
Покриване на недостиг от финансиране от TT Bank за New TT Bank
3 732,6
NTT2
Начален акционерен капитал
500
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(241)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(242)
Както е обяснено в съображения 199 и 200, понастоящем правното основание на оценката на мерките за помощ за гръцките банки следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(243)
Както е обяснено в съображение 201, помощта е съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(244)
За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(245)
В Съобщението относно рекапитализацията (125) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(246)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (126) Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В своята оценка на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, Комисията ще вземе предвид всички мерки, които са посочени в таблица 8.
6.2.3. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Съвместимост на мярка T със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(247)
По отношение на мярка T в решението по отношение на T Bank Комисията установи, че намесата отговаря на изискванията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и реши, че е съвместима с вътрешния пазар поради съображения за финансова стабилност за период от шест месеца от датата на приемането на въпросното решение. Гръцките органи не представиха актуализиран план за преструктуриране на TT Bank, в който да е взето предвид интегрирането на дейностите на T Bank в TT Bank преди края на въпросния шестмесечен период. В съображение 83 от решението за откриване по отношение на New TT обаче Комисията определи, че този пропуск е разбираем, тъй като междувременно е било взето решение TT Bank да бъде оздравена. След като гръцките органи представиха план за преструктуриране на New TT Bank през януари 2013 г. и актуализиран план през март 2013 г., като и двата касаят дейностите, прехвърлени от T Bank на TT Bank, в решението за откриване по отношение на New TT Комисията временно одобри мярка T като помощ за оздравяване до приемането на окончателно решение относно мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
6.2.3.2. Съвместимост на мярка TT със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(248)
В решението си от 19 ноември 2008 г. (127) Комисията вече стигна до заключението, че мярка TT, която е била предоставена през май 2009 г. по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, е съвместима като помощ за оздравяване в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. В решението от 19 ноември 2008 г. не се прави препратка към Съобщението относно рекапитализацията, което не е било прието по това време.
6.2.3.3. Съвместимост на мерки NTT1 и NTT2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(249)
Комисията вече временно е одобрила мерки NTT1 и NTT2 като помощ за оздравяване в решението за откриване по отношение на New TT.
6.2.4. Съвместимост на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането
6.2.4.1. Отсъствието на подходящо възнаграждение за помощта следва да се вземе предвид при оценката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането
(250)
В съображение 45 от решението по отношение на T Bank Комисията отбеляза, че HDIGF и HFSF вероятно няма да си възстановят никакви средства и че следователно покриването на недостига от финансиране от T Bank за TT Bank е аналогично на безвъзмездни средства. Освен това, както е посочено в съображение 101 от решението за откриване по отношение на New TT, HFSF би могъл да очаква да си възстанови само част от извършеното от него вливане на начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро (мярка NTT2). Комисията отбеляза също така, че няма да има възнаграждение за покриването от страна на HFSF на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (мярка NTT1) и че има много малка вероятност HFSF да си възстанови голяма част от сумата в размер на 3,7 млрд. евро. Накрая Комисията отбелязва, че държавата най-вероятно няма да си възстанови нищо, що се отнася до мярка TT, тъй като нейните вземания под формата на собствен капитал, свързани с привилегированите акции, емитирани през май 2009 г., са останали в TT Bank, която е била ликвидирана.
(251)
Както е посочено в съображения 77 и 102 от решението за откриване по отношение на New TT, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.2. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на New TT Bank чрез продажба
(252)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг.
(253)
В раздел 3.2.4.1 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали New TT Bank би могла да постигне планирания растеж на приходите. Освен това Комисията отбеляза, че New TT Bank е предприела само ограничен брой мерки за генериране на печалби и че от страна на New TT Bank не са предприети никакви мерки за намаляване на разходите за персонал и за рационализиране на клоновата мрежа. Комисията се позовава също така на синергиите, които биха могли да бъдат постигнати чрез интегрирането на New TT Bank в голяма финансова организация.
(254)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възстановяването на доверието в пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, продажбата на New TT Bank е била приоритетна дейност, като се вземе предвид общественият интерес и финансовата стабилност, както и защитата на активите на HFSF.
(255)
Както е посочено в раздел 7.5.2, въз основа на своя план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на New TT Bank вече се осъществяват в рамките на банката, дава възможност за възстановяването на жизнеспособността им в дългосрочен план. New TT Bank престава да съществува като самостоятелен конкурент. Сливането на дейностите на New TT Bank и банката е приключило на 14 април 2014 г. Клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ ще бъде намалена (банката възнамерява да запази марката „Hellenic Postbank“ за определени клонове, докато марката „T bank“ няма да бъде запазена и клоновата мрежа на „T bank“ почти изцяло ще бъде закрита) заедно с пълното интегриране в банката на дейността на бек-офиса и други функции на централата. Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране гарантира извършването на мащабното преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение.
6.2.4.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(256)
Изразените от Комисията опасения в съображение 99 от решението за откриване по отношение на New TT дали разходите за преструктуриране са били завишени вследствие на преструктурирането на New TT Bank като самостоятелен субект са били разсеяни благодарение на схемата за доброволно оттегляне (128), която е била приложена самостоятелно от New TT Bank през юли 2013 г., и на продажбата на New TT Bank на банката. По-специално рационализирането на клоновата мрежа, пълното интегриране на T Bank и пълното интегриране на дейностите на New TT Bank в банката ограничават до минимум разходите за преструктуриране.
(257)
Що се отнася до споделянето на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг, Комисията вече е установила в съображение 100 от решението за откриване по отношение на New TT, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на New TT Bank, а са останали в TT Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията определи, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
(258)
По тази причина Комисията счита, че разходите за преструктуриране са ограничени до минимум и че е налице достатъчно споделяне на тежестта. Както обаче вече беше заключено в съображение 251, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(259)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(260)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията напомня, че в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT е отбелязала, че New TT Bank е получила 4,6 млрд. евро помощ (мерки NTT1 и NTT2), което представлява повече от 70 % от RWA на TT Bank и повече от 90 % от RWA на New TT Bank. Освен това Комисията отбеляза, че TT Bank (която е юридическото лице, извършвало преди това поетите от New TT Bank дейности) е получила преди това помощ по схемата за подпомагане на гръцките банки (129). TT Bank е получила първо вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции (мярка TT), съответстващ на 2,9 % от нейните RWA към дадения момент. Наред с това при оздравяването на T Bank нейните дейности, които са прехвърлени на TT Bank, са получили помощ за оздравяване от приблизително 678 млн. евро (мярка T), съответстваща на 37,7 % от RWA на T Bank към референтната дата на сливането (31 март 2011 г.). Тези размери на помощта, в съчетание с отсъствието на възнаграждение, налагат мащабно преструктуриране.
(261)
От друга страна, в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията посочи обстоятелствата, при които е била предоставена помощта. По-точно значителна част от загубите, които е реализирала TT Bank през последните години, не изглежда да произтичат от дейности, свързани с поемането на рискове, а от притежаването на GGB. Комисията отбеляза също така, че големите загуби по кредитирането на домакинства и предприятия са следствие главно на извънредно дълбоката и продължителна рецесия, а не на рисково кредитиране. Следователно не изглежда помощта да създава големи нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбеляза, че TT Bank - пропорционално на своя размер - е притежавала много повече GGB, отколкото останалите банки в Гърция - фактор, който отразява известно нецелесъобразно поемане на рискове.
(262)
Както вече беше отбелязано, New TT Bank престава да съществува като независим конкурент, който определя своята политика като самостоятелен субект. Планът за преструктуриране на банката се базира на допускането за пълно интегриране на New TT Bank дори ако банката ще продължи да използва марката „Hellenic Postbank“ за някои клонове и продукти.
(263)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала своята дейност New TT Bank, в съображение 106 от решението за откриване по отношение на New TT, Комисията отбеляза, че TT Bank е била средна по размерите си банка в Гърция (приблизително 6 % от гледна точка на депозити) и че активите и пасивите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank, са били относително малко спрямо големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията заключи, че, въпреки изключително големия размер на помощта, може да се счита, че нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за New TT Bank, са относително ограничени.
(264)
Планираното намаляване на големината на клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ чрез съкращаване на приблизително 50 клона (130) от общо 196, допълнително потвърждава оценката от съображение 263, че предизвиканите от помощта за New TT Bank нарушения на конкуренцията могат да бъдат считани за по-скоро ограничени.
(265)
Освен това дейностите на New TT Bank са били предложени на конкурентите чрез открит и недискриминационен търг.
(266)
Значителна част от мерките за помощ NTT1 и NTT2 е била необходима поради опрощаването на дългове в полза на държавата (под формата на програма за PSI) и поради изключително продължителната рецесия, а не вследствие на нецелесъобразни практики на кредитиране. Освен това дейностите на New TT Bank не са били в голям мащаб, процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен и New TT Bank няма да продължи да съществува като независим конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че, въпреки големия размер на помощта и отсъствието на подходящо възнаграждение за предоставената държавна помощ, не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
6.2.4.5. Заключение относно съвместимостта на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането.
(267)
Комисията стига до заключението, че продажбата на New TT Bank на банката и свързаното преструктуриране осигуряват жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, ограничаването на помощта до необходимия минимум и отсъствието на ненужни нарушения на конкуренцията.
(268)
Всички мерки за помощ, посочени в таблица 8, следва да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(269)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(270)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (131) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Неизплатеният размер на гаранциите към 15 април 2011 г. е бил 13 600 млн. евро, а към 30 ноември 2013 г. е достигнал 13 932 млн. евро. Бъдещото подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по тази схема, също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по схемата за рекапитализация (мярка A)
(271)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата мярка за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 950 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на банката (132).
(272)
През 2010 г. гръцките органи са направили няколко промени в техническите параметри на тези привилегировани акции. Предвид факта, че промените повишават възнаграждението за държавата с автоматичното увеличение на купона с 2 % всяка година, ако привилегированите акции не бъдат изкупени обратно в рамките на пет години, Комисията стига до заключението, че измененията на техническите параметри не предоставят каквото и да било предимство на банката и следователно не включват допълнителна държавна помощ.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(273)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(274)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на условията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ за банката ѝ предоставя предимство. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(275)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 12 млрд. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(276)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 3 970 млн. евро.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(277)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Eurobank, включва държавни ресурси.
(278)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на банката. Тъй като мярката е била предоставена само на банката, по своя характер тя е селективна.
(279)
В резултат на мярка B2 позицията на банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, следователно мярка B2 би могла да засегне също така търговията между държавите членки.
(280)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 341 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(281)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. Следователно Комисията стига до заключението, че с писмото се поема ангажимент за предоставяне на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 528 млн. евро.
(282)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент банката не е имала достъп до капиталов пазар.
(283)
Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка B3 също би могла да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(284)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Рекапитализация от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(285)
Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(286)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки като Румъния или България. Ликвидацията на банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата на предприятията. Освен това застрахователните дейности на банката в Гърция се конкурират с дъщерните предприятия на застрахователни дружества от други държави членки. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Това означава, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(287)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в мерки B1, B2, B3 и B4 държавна помощ е 5 839 млн. евро, което е равно също така на размера на държавното подпомагане, действително предоставено от HFSF на банката.
(288)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са били предоставени в рамките на период от една година - от април 2012 г. до май 2013 г. През този период RWA на банката са се променили. Оттам възниква въпросът кое равнище на RWA трябва да се използва, т.е. равнището в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки са покрили, вече са съществували през март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцки банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на банката във вида му към 31 март 2012 г.
(289)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 5 839 млн. евро. Тази сума представлява 13,8 % от RWA на банката към 31 март 2012 г.
7.1.3.6. Ангажимент за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(290)
На 31 март 2014 г. банката е получила писмото за поемане на ангажимент от HFSF, с което HFSF е поел ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката в размер до 2 864 млн. евро (мярка C). Поради обяснените в съображение 277 причини тази мярка включва използването на държавни ресурси. Тази мярка дава предимство на банката, тъй като гарантира, че банката ще намери необходимия ѝ капитал, което ще засили доверието на вложителите и ще я улесни при набирането на капитал от частни инвеститори.
(291)
Ако частните инвеститори не запишат цялата сума на увеличението на капитала, HFSF трябва всъщност да влее капитал в банката в изпълнение на писмото за поемане на ангажимент. В сравнение с писмото за поемане на ангажимент такова вливане на капитал би осигурило по-голямо предимство на банката. За разлика от писмото за поемане на ангажимент действителното вливане на капитал повишава капиталовата адекватност на банката.
(292)
Както писмото за поемане на ангажимент, така и потенциалното му изпълнение под формата на действително вливане на капитал не отговарят на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Въпреки че HFSF е трябвало да закупи новите акции при същата цена като частните инвеститори, обстоятелствата по участието на HFSF са съвсем различни от тези на частните инвеститори, които ще запишат новите акции. HFSF е поел ангажимент да запише, ако се наложи, цялото увеличение на акционерния капитал, преди някой частен инвеститор официално да се задължи да купи акции. Частните инвеститори, които купуват нови акции, ще са сигурни, че при всички случаи банката ще набере цялата сума на необходимия капитал, тъй като HFSF ще окаже подкрепа и ще закупи всички акции, които не са записани от частните инвеститори. Второ, HFSF ще се включи само ако търсенето от частни инвеститори не е достатъчно и то на долната граница на обявения ценови диапазон. Това означава, че HFSF ще предостави капитал, който банката не може да намери на пазара при същата цена на акция. Следователно HFSF осигурява капитал в размер или на цена, които пазарът не е готов да предостави.
(293)
Поради факта, че е била предоставена само на банката, мярка C е селективна. Позицията на банката е била засилена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява определите от Банката на Гърция регулаторни капиталови изисквания. Следователно тази мярка предоставя предимство, което нарушава конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност и на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка C би могла също така да засегне търговията между държавите членки.
(294)
Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в тази мярка помощ е 2 864 млн. евро, което представлява 7,5 % от RWA на банката към 31 декември 2013 г. (133)
(295)
Ако HFSF действително влее допълнителен капитал в банката в изпълнение на този ангажимент, това ще увеличи предимството за банката и нарушенията на конкуренцията, но няма да повиши номиналния размер на помощта (134).
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(296)
Мерки A, B1, B2, B3, B4 и C представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Таблица 11
Преглед на общата помощ, получена от банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
950 млн. евро
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Рекапитализация от пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
5 839 млн. евро
13,8 %
C
Ангажимент за рекапитализация от 2014 г.
Ангажимент за предоставяне на капиталова подкрепа
2 864 млн. евро
7,5 %
Обща капиталова помощ, предоставена на банката
9 653 млн. евро
15,8 %
Общ размер на капитала, платен на банката
6 789 млн. евро [може да достигне 9 653 млн. евро, ако се наложи HFSF да предостави цялата сума на увеличението на капитала от април 2014 г.]
23,7 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
13 932 млн. евро
Към 30 ноември 2013 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
12 000 млн. евро
Към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на банката
25 932 млн. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(297)
Както е посочено в съображение 200, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (135).
(298)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(299)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(300)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(301)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 1 август 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на банката (мярка L1)
(302)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (136). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(303)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(304)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(305)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.5. Правно основание на оценката на съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(306)
Съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., в което са определени нови изисквания по отношение на приноса на подчинените кредитори и на възнаграждението на управителите, и в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Съвместимостта на мярка C следва да бъде оценена също така въз основа на Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
(307)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(308)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 32, и тъй като банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на банката.
(309)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта е ограничена до минималния необходим размер.
(310)
Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляване на разпространението на отрицателни последици, както е посочено в анализа в раздел 7.6, което допълнително гарантира, че зависимостта от помощ за осигуряване на ликвидност ще спре възможно най-скоро и че въпросната помощ е пропорционална.
(311)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г.
(312)
Както е посочено в съображение 201, помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (137): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(313)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(314)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото чрез тях се избягва фалита на банката. Без тях банката не би могла да продължи да извършва своите дейности, тъй като към края на 2012 г. (138) собственият ѝ капитал е бил отрицателен.
(315)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията отбеляза, че банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(316)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 130-132 от настоящото решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на банката. Както е описано в съображения 102-104 и в съображение 111, банката е извършила мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите и продажби. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(317)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Комисията отбелязва, че описаните в съображения 131 и 132 поети задължения гарантират, че кредитните дейности на банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на банката.
(318)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(319)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(320)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 316, били са предприети действия за намаляване на риска, че банката може да се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(321)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени през май 2012 г. и през декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на тези известия на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (139). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Eurobank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на банката е намалял до 1,4 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни.
(322)
Освен това, предвид необичайния източник на затрудненията на банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националния ѝ пазар, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (140).
(323)
Мярка B3 представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 322 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(324)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (141). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. капиталът на банката е бил отрицателен и пазарната ѝ капитализация е била едва няколкостотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 1,4 % дялово участие в банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало само незначително въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 322, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията намира емисионната цена за достатъчно ниска.
(325)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(326)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на банката на търговска база, както е обяснено в съображения 131 и 132. Гръцките органи са поели задължение така също за забрана на придобиванията, както и по отношение на редица продажби в чужбина и на небанкови дейности в Гърция, посочени в съображение 133. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(327)
В банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(328)
Накрая, на 16 април 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(329)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(330)
Следователно Комисията стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ЗАКУПУВАНЕТО НА NEW TT BANK И NEA PROTON BANK ОТ СТРАНА НА БАНКАТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(331)
В точки 23 и 40 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки обикновено са в разрез със задълженията за ограничаване на разходите за преструктуриране и за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Освен това те могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на New TT Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на New TT Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(332)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време значително ще намали разходите за своята издръжка. Освен рационализирането на функциите на централата тя ще закрие повече от клоновете с марката „T Bank“ и някои от клоновете с марката „Hellenic Postbank“.
(333)
От гледна точка на позиции на ликвидност сделката оказва благоприятно въздействие така също върху съотношението на кредитите към депозитите на банката, като значително го понижава от прекомерно високото равнище, тъй като New TT Bank е имала значително повече депозити, отколкото кредити. По-специално в писмото си до HFSF от 8 юли 2013 г. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е била изложена на голям натиск през двете години преди сделката. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е изгубила пазарни дялове в Гърция и че в значителна степен е разчитала на финансиране от Евросистемата и на спешна помощ за осигуряване на ликвидност. В писмото си Банката на Гърция се позовава на големия недостиг от финансиране, консолидираното съотношение на кредитите към депозитите от 132 % и влошеното мнение на клиентите по отношение на банката. В това писмо Банката на Гърция е отбелязала, че придобиването на New TT Bank от страна на банката би довело до „значително увеличение на депозитите на [банката], което ще подобри общия ѝ финансов профил, мнението на вложителите и способността ѝ да привлича нови депозити при по-привлекателни условия, отколкото понастоящем“.
(334)
Следователно придобиването допринася за подобряването на позицията на ликвидност на банката, която е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план. В писмо от службите на Комисията до HFSF от 8 юли 2013 г. Комисията признава положителното въздействие на придобиването. В същото писмо Комисията отбелязва, че проектът на плана за преструктуриране на банката, предоставен от гръцките органи преди придобиването на New TT Bank, не е отговарял на изискването за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план поради уязвимостта на счетоводния баланс на банката в края на периода на преструктуриране. В същото писмо Комисията посочва, че „придобиването на притежаващата много депозити [New TT Bank] би било от ключово значение за възстановяването на счетоводния баланс на [банката], а оттам и за възстановяването на нейната жизнеспособност в дългосрочен план“. Тази оценка е била обоснована предвид въздействието на едно подобно придобиване върху позицията на ликвидност на банката: „Въз основа на данните към края на 2012 г. придобиването незабавно би понижило съотношението на кредитите към депозитите от 155 на 123 % и следователно ще е възможно да бъде изпълнено изискването [на Комисията] [в] края на 2017 г.“
(335)
Следователно Комисията счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(336)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на банката.
(337)
Банката е заплатила покупната цена в нови акции, затова придобиването не е било финансирано с държавна помощ. В резултат на това капиталовата нужда, която е била създадена от плащането на покупната цена, незабавно е била покрита от емитирането на нови акции и затова плащането на покупната цена не е създало нетно увеличение на капиталовите нужди на банката. Нещо повече, HFSF е притежавал 100 % от New TT Bank, което предполага, че всички нови акции, емитирани от банката, са били предоставени на HFSF, т.е. на държавата.
(338)
Придобиването като такова няма да доведе до допълнителна държавна помощ, тъй като New TT Bank е била изпълнила своите регулаторни капиталови изисквания. Освен това тази междинна кредитна институция е била създадена само няколко месеца преди придобиването ѝ. Тъй като активите на банката в затруднение са били оценени и остойностени по справедлива стойност преди да бъдат прехвърлени на междинната кредитна институция, може да се приеме, че кредитният портфейл на New TT Bank не е съдържал никакви загуби, които да са били скрити или да не са били покрити по подходящ начин с провизии.
(339)
В заключение, предвид специфичните обстоятелства в настоящия случай, придобиването на New TT Bank по изключение не противоречи на принципа, че помощта трябва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(340)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането също така е посочено, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция, че процесът на придобиване трябва да бъде справедлив и че придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(341)
New TT Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(342)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на New TT Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (142), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(343)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New TT Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на New TT Bank
(344)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки (143), и специфичните особености, свързани с придобиването на New TT Bank, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Nea Proton Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(345)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски.
(346)
Придобиването на Nea Proton Bank дава възможност на банката да се възползва от синергии. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време ще закрие повечето клонове и ще рационализира информационната система и функциите на централата. В резултат на сделката е понижено също така съотношението на кредитите към депозитите на банката, тъй като Nea Proton Bank е имала по-ниско съотношение на кредитите към депозитите. Към края на юни 2013 г. съотношение на нетните кредити към депозитите на банката е било около 135,79 %, докато съотношението на нетните кредити към депозитите на Nea Proton Bank е било приблизително 52,68 %.
(347)
В заключение може да се каже, че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(348)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиване на други дружества, а единствено за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(349)
Банката е платила символична цена за закупуването на Nea Proton Bank (едно евро), макар че придобитото дружество е било адекватно рекапитализирано преди продажбата. Тази рекапитализация е включвала провизии за бъдещи загуби по заеми и загуби от дейността (144). В резултат на това придобиването за едно евро на адекватно капитализираната банка не е увеличило капиталовите нужди на банката.
(350)
В заключение може да се каже, че придобиването на Nea Proton Bank не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Nea Proton Bank
(351)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества.
(352)
Nea Proton Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(353)
Комисията отбелязва също така, че нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Nea Proton Bank и че процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (145), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(354)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New Proton Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Nea Proton Bank
(355)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на специфичните особености на придобиването на Nea Proton Bank, въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3, B4 И C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И НА МЯРКА C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(356)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(357)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 5 839 млн. евро, което е приблизително равно на размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (5 781 млн. евро). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(358)
Комисията признава, че част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(359)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г., банката трябва да приспособи своята организация, структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, банката трябва да преструктурира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(360)
Комисията отбелязва също така, че експозицията на банката на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази да някои други банки в Гърция. В резултат на това не всички загуби, свързани с GGB (загуби вследствие на програмата за PSI), могат да бъдат отдадени на редовната експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава.
(361)
Вторият източник на загуби за банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (146).
(362)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия (Румъния, България, Полша и Украйна). Например през 2012 г. банката е записала загуби в Румъния, България и Украйна, докато тези дъщерни предприятия са се възползвали от вътрешногрупово финансиране в размер на 1,8 млрд. евро.
(363)
Извършените през 2012 г. стрес-тестове за определяне на капиталовите нужди на банката са показали също така, че част от капиталовите нужди е резултат от загуби по чуждестранни кредити. Прогнозите за загуби от въпросните кредити са били в размер на 1 228 млн. евро при базовия сценарий и 1 622 млн. евро при неблагоприятния сценарий.
(364)
В заключение, според точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. се покрива значителна част от загубите и свързаната с тях нужда от помощ, което дава възможност на Комисията да облекчи своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Предоставената при такива обстоятелства помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(365)
Накрая, част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка, по-специално по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия, и от по-големия брой на притежаваните от нея GGB.
7.6.2. Жизнеспособност
(366)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(367)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(368)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на банката така също да намали разходите за своето финансиране.
(369)
С описаното в съображение 127 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на банката и ще гарантира, че тя няма да е зависима от пазари на едро. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(370)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране банката също е поела задължение да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити, както е описано в съображение 127. Комисията отбелязва, че подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на банката преди включването на провизии.
(371)
От началото на кризата до момента банката значително е рационализирала своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите. До 2018 г. общите разходи на банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. (147) За постигането на тази цел банката е поела задължение да намали броя на своите клонове и служители в Гърция до максимум съответно […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимални общи разходи в Гърция в размер на 800 млн. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на банката в новата пазарна среда.
(372)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 29,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (148) Банката планира да създаде специален отдел, който да се занимава с управлението на необслужваните кредити. Тя е поела задължение също така да изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да се увеличи до максимум стойността за банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображения 131 и 132.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(373)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на банката, като се има предвид, че HFSF притежава 95,23 % от акциите на банката към 31 декември 2013 г. Предвид опита на притежаваните от държавата банки в Гърция през 2013 г. е била договорена специална рамка за отношенията между банката и HFSF. С това споразумение се защитават ежедневните дела на банката от прекомерна намеса от страна на основния ѝ акционер, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели.
(374)
В изменения през 2014 г. Закон за HFSF е предвидено, че записаните от HFSF акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. ще станат без право на глас, ако най-малко 50 % от увеличението на капитала от 2014 г. бъдат записани от частни инвеститори. Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, Комисията няма да изрази отрицателно становище по отношение на предоставения на частни акционери контрол, ако те инвестират в банката собствени средства в значителен размер. Комисията отбелязва, че ограничаването на правата на глас на HFSF няма да важи за гласувания, свързани с устава на банката или с корпоративни дела или други стратегически решения. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако банката не изпълни своя план за преструктуриране. Тези разпоредби гарантират, че, макар че HFSF няма да се меси в ежедневните дейности на банката, той ще може да защитава своите интереси като акционер и като орган, отговарящ за осигуряването на правилното изпълнение на плана за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(375)
В миналото някои от международните дейности на банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображения 362 и 363.
(376)
В плана за преструктуриране е предвидена промяна на бизнес модела на банката в посока на превръщането ѝ в банка, която в по-голяма степен е съсредоточена върху […]. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Полша - EFG Poland. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Банката планира да продаде […] дъщерното предприятие […] (149). Освен това тя допълнително ще преструктурира дейностите на […] и […] дъщерни предприятия преди потенциалната им продажба на по-късен етап, както е посочено в съображение 116.
(377)
Общата доходност на чуждестранните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък. Към същата дата финансирането, което е предоставено на чуждестранните дъщерни предприятия, ще е намалено с […] спрямо равнището от 31 декември 2012 г.
(378)
Следователно Комисията вярва, че банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дъщерни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 128 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(379)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. Всъщност възвръщаемостта на собствения капитал на банката ще възлезе на […] % през 2018 г. според базовия сценарий. В същото време се предвижда капиталовата позиция на банката да остане на задоволително ниво, тъй като съотношението на капиталовата адекватност няма да спада под […] % от 2014 г. нататък.
(380)
Накрая, Комисията отбелязва също така неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (150). Планът за преструктуриране показва, че банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори според неблагоприятния сценарий - банката ще запази своята доходност в края на периода на преструктуриране, като през 2018 г. възвръщаемостта на собствения капитал ще бъде […] %, а съотношението на основния капитал от първи ред - […] %.
(381)
Извършените от Банката на Гърция стрес-тестове от 2013 г. потвърждават, че размерът на допълнителния капитал, който ще бъде набран през 2014 г., а именно 2 864 млн. евро, е достатъчен за покриване на базовия сценарий през периода на преструктуриране. Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Следователно изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди могат да се считат за един вид стрес-тест. За да заключи, че банката е жизнеспособна, Комисията не изисква банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение.
(382)
Друг положителен факт е, че банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(383)
Следователно Комисията може да заключи, че банката е предприела достатъчни мерки за справяне с проблемите с жизнеспособността на гръцките вътрешни банкови дейности и на чуждестранните дейности.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
7.6.3.1. Оценка на съответствието на мерки A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(384)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на банката. Поетите от банката задължения следва да гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктуриране на първоначалните акционери и частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал на банката.
7.6.3.1.1. Собствен принос от банката: продажби и съкращаване на разходите
(385)
С оглед на повишаването на своята капиталова адекватност банката е продала значителна част от своите предприятия. Продажбата на големите ѝ дъщерни предприятия в Полша и Турция е подобрила нейната капиталова позиция с около 750 млн. евро. Тези продажби са подобрили също така позицията на ликвидност на банката. Увеличението на акционерния капитал на Eurobank Properties е дало възможност на банката да увеличи своя капитал с 200 млн. евро.
(386)
В плана за преструктуриране е предвидена продажбата на допълнителни активи в […] и […]. По-специално банката е поела ангажимент да намали размера на своите чуждестранни активи до 8,77 млрд. евро. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на допълнителното намаляване на нейния размер, банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]
(387)
Освен това банката е поела задължение допълнително да намали големината на своите чуждестранни дейности, ако има нужда от вливане на капитал от HFSF в размер на повече от 1 млрд. евро. При такъв сценарий банката би намалила своя портфейл от международни активи до най-много 3,5 млрд. евро. Ако вливането на капитал по мярка C е под 1 млрд. евро, ще трябва частните инвеститори да са влели най-малко 1,5 млрд. евро, т.е. повече от HFSF. Това по-голямо участие от страна на частните инвеститори в значителна степен би намалило размера на необходимата помощ, чрез което би повишило споделянето на тежестта.
(388)
Банката е поела задължение също така да продаде своето голямо и печелившо застрахователно дъщерно предприятие.
(389)
С цел да ограничи капиталовите си нужди банката е поела задължение да не използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 128. Освен това поетите задължения включват така също банката да не извършва допълнителни придобивания.
(390)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2018 г. […]
(391)
Гръцките органи са поели задължение по-специално, че до […] банката няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус) в размер, надвишаващ […]. Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (151)
7.6.3.1.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(392)
Дяловите участия на съществуващите акционери на банката са били сериозно намалени чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Всъщност притежаваният от старите акционери дял е намалял от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до едва 1,44 %. Комисията отбелязва също така, че банката не е плащала дивиденти в парични средства от 2008 г. Накрая, Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF ще влива допълнителен капитал само ако банката не успее да го набере на пазара при цена, която бъде счетена за разумна и е определена от двама независими оценители.
7.6.3.1.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(393)
Притежателите на подчинен дълг на банката са допринесли за плащането на разходите по преструктурирането на банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви възлиза на 748 млн. евро, като капиталовият доход е 565 млн. евро, както е описано в съображения 122 и 123.
(394)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, описана в съображение 133. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
(395)
В заключение може да се каже, че, като се имат предвид разгледаните в раздел 7.6.1 съображения, Комисията счита, че гръцките органи са предоставили достатъчно собствен принос и мерки за споделяне на тежестта с оглед на ограничаването на размера на мерките за помощ A, B1, B2, B3 и B4 до необходимия минимум.
7.6.3.2. Оценка на съответствието на мярка C със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(396)
Със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се допълва Съобщението относно преструктурирането и се призовава за споделяне на тежестта в по-голяма степен и банките, които получават капиталова подкрепа, да предприемат допълнителни мерки за ограничаване на помощта до минимум. В точка 29 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се изисква държавата членка да докаже, че са използвани в максимална степен всички мерки за ограничаване на помощта до минимум. За тази цел държавата членка трябва да представи план за набиране на капитал, да гарантира подходящо споделяне на тежестта от акционерите и подчинените кредитори и да предотврати изтичането на средства преди приемането на решението за преструктуриране. Според Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. в плана за набиране на капитал следва да бъдат включи въпроси за правата, операции за доброволно управление на пасивите, продажби за увеличаване на капитала, мерки за намаляване на задлъжнялостта, неразпределяне на печалбата и други мерки като строги политики в областта на разходите и възнагражденията например.
(397)
В точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че, след като бъде установен недостиг на капитал, банката трябва да предотвратява изтичането на средства чрез редица мерки, целящи постигането на същия резултат като забрани за изплащане на дивиденти и купони, забрани за придобивания, забрани за заемане на лидерска позиция по отношение на цените или забрани за рекламиране. Комисията отбелязва, че банката вече е приложила такива забрани, тъй като те са включени в представения от гръцките органи списък с поетите задължения, както е посочено в съображение 133, и че банката не е изплащала никакви дивиденти в парични средства след 2008 г.
(398)
С ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) се осигурява буфер, който да поеме бъдещите загуби, определени в стрес-теста, извършен от Банката на Гърция през 2013 г. и оповестен на 6 март 2014 г. Резултатите от стрес-теста показват, че при неблагоприятния сценарий банката има нужда от допълнителен капитал в размер на 2 945 млн. евро, за да покрие бъдещите си загуби. Мярка C обхваща само останалата капиталова нужда, която i) не може да бъде покрита чрез допълнителни продажби или мерки за подобряване на капиталовата структура (Комисията счита, че банката е анализирала всички потенциални продажби и е поела задължение да осъществи всички тези, които могат да намалят капиталовите ѝ нужди в рамките на представения на Банката на Гърция план за набиране на капитал); както и ii) не е покрита от частни инвеститори в рамките на увеличението на акционерния капитал, което ще се извърши през април 2014 г. Следователно този ангажимент не предоставя на банката прекомерно голям капитал.
(399)
Както е обяснено в съображения 385-395, още преди стрес-теста банката е предприела действия за ограничаване до минимум на размера на необходимия капитал. Ако в рамките на текущата операция за набиране на капитал банката успее да набере по-голямата част от необходимия капитал от частни инвеститори и допълнителната помощ, изплатена от HFSF, остане на ниво под 1 млрд. евро, тогава няма да бъде необходим допълнителен собствен принос от банката. Ако обаче изплатената по мярка C помощ надвишава това равнище, би било целесъобразно банката да продаде допълнителни дейности.
(400)
Що се отнася до споделянето на тежестта, в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че подходящото споделяне на тежестта налага акционерите, притежателите на хибриден капитал и притежателите на подчинен дълг да дадат своя принос преди да бъде предоставена помощ под формата на капиталова подкрепа. Комисията отбелязва, че гръцките органи са изменили своята национална нормативна уредба, за да се гарантира, че подчинените кредитори ще участват в разходите за преструктуриране на банката преди да бъде влят какъвто и да било допълнителен капитал в банката. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да изпълнят мерките, които са определени в член 6а от изменения през 2014 г. Закон за HFSF, предвиждащ разпределянето на недостига на капитал между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, както може да е необходимо. Въпреки че това споделяне на тежестта ще се осъществи едва след датата на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C), въз основа на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията счита, че са щели да бъдат получени несъразмерни резултати, ако задължителното преобразуване на подчинен дълг и хибриден капитал е трябвало да се осъществи още в момента на поемане на ангажимента. Ако банката е трябвало да набере достатъчно частен капитал, за да покрие цялата си капиталова нужда, идентифицирана в извършения от Банката на Гърция стрес-тест, преобразуването на притежателите на подчинен дълг би било несъразмерно. Следователно поетото от гръцките органи задължение за рекапитализация от подчинените кредитори преди действително на банката да бъде изплатена каквато и да било капиталова подкрепа е достатъчно, за да се гарантира надлежното споделяне на тежестта.
(401)
Освен това, за да се гарантира участието на собствениците на банката в максимална степен във възстановяването на адекватна капиталова база през периода на преструктуриране, банката ще задържи дивидентите и няма да плаща никакви купони, които не е задължена по закон да изплати. Следователно, в съответствие с точка 26 от Съобщението относно преструктурирането и точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., банката няма да използва държавна помощ, за да извършва плащания на собствени средства, ако печалбите не са достатъчни за осъществяването на въпросните плащания.
(402)
Банката е поела задължение също така, че до 31 декември 2017 г. няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус), надвишаващо общото годишно възнаграждение на управителя на Банката на Гърция (без да се взема предвид евентуален доброволен частичен отказ от получаването на възнаграждение от страна на управителя). Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (152)
(403)
Комисията трябва да оцени дали този ангажимент, покриващ и двата сценария, отговаря на определените в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. изисквания.
(404)
В първия сценарий, при който HFSF всъщност не влива нов капитал в банката, включената в мярка C помощ ще бъде ограничена единствено до поемането на ангажимент за участие в увеличаване на капитала и HFSF няма да изплати нито едно евро, тъй като всички нови акции ще са записани от частни инвеститори. В Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че ограничението на възнаграждението може да приключи, когато помощта бъде върната. Помощта обаче, която е включена в подобен ангажимент за участие в евентуално увеличение на капитала, не може да бъде върната, ако въпросният ангажимент така и не бъде приложен на практика (тъй като държавата няма да е изплатила никакви средства на банката). При такива обстоятелства Комисията може да приеме, че ограничението на възнаграждението важи за определен период от време. Комисията счита, че поетото от гръцките органи задължение, което продължава до 31 декември 2017 г. (т.е. три години и осем месеца, като приключва една година преди края на периода на плана за преструктуриране), представлява правилно прилагане на последния параграф на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Тъй като годишното възнаграждение на управителя на Банката на Гърция е по-ниско от горната граница, предвидена във втория абзац на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., и тъй като задължението ще важи за цялата група, Комисията счита, че предложеното от гръцките органи задължение за случая, в който HFSF не записва никакви акции в рамките на планираното увеличение на капитала, отговаря на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(405)
При втория сценарий, при който HFSF ще трябва да запише всички акции в банката, гръцките органи са поели задължение да изменят ангажимента, за да го приведат в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията отбелязва, че, ако HFSF трябва да запише някакви акции, за да се запази съответствието със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., продължителността на ограничението на възнаграждението ще трябва да бъде променена, за да е валидно до по-ранната дата от края на плана за преструктуриране - 31 декември 2018 г. - или сделка, равностойна на връщането на помощта. Тъй като обикновените акции не могат да бъдат върнати от банката, Комисията приема, че продажбата на акциите на вторичния пазар с печалба, би могла да се счита за равностойна на връщане на помощта.
(406)
В заключение може да се каже, че и при двата сценария задължението за ограничаване на възнаграждението, което гръцките органи са поели, отговаря на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г..
(407)
Що се отнася до възнаграждението за държавата, в Съобщението относно удължаването от 2011 г. се изисква новите акции да бъдат емитирани с отстъпка от пазарната цена след корекция по отношение на ефекта на разреждането. Комисията отбелязва, че с това изискване се цели да се гарантира, че държавата ще получи достатъчно възнаграждение за своето дялово участие в банката и че дяловите участия на старите акционери ще бъдат съответно намалени. В случая с мярка C държавата вече е основният акционер в банката, притежаващ повече от 90 % от акциите. Следователно прекомерно голямата отстъпка от пазарната цена би намалила възнаграждението на държавата по мярка B4 и може да доведе до предоставянето на помощ на инвеститорите, ако вследствие на отстъпката бъде намалена стойността на банката. С цел да се избегне подобна ситуация цената на записване не може да бъде по-ниска от долната граница на цената, определена въз основа на две оценки, извършени от независими оценители. Следователно подробните договорености относно определянето на цената защитават HFSF от прекомерно намаляване на дяловото му участие от страна на новите инвеститори, като в същото време гарантират, че HFSF ще запише новите акции при цена, която отразява стойността на банката. При тези обстоятелства Комисията може да приеме, че новите акции могат да бъдат емитирани с по-малка отстъпка от текущата пазарна цена спрямо предвидената в Съобщението относно удължаването от 2011 г., и счита, че долната граница на цената е приемлива.
(408)
Ако акциите са били емитирани при по-висока цена, е имало риск частните инвеститори да се откажат от участие в увеличението на акционерния капитал, а това от своя страна би ограничило набирането на частен капитал.
(409)
Следователно Комисията счита, че равнището на собствения принос и споделянето на тежестта са целесъобразни за мярка C.
7.6.3.3. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(410)
Комисията отбелязва, че, в сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта под формата на продажба на активи са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. С оглед обаче на разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, в съответствие с които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта, може да се счита, че планът за преструктуриране осигурява достатъчни мерки за собствен принос и споделяне на тежестта.
(411)
Планът за преструктуриране съответства също така на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. по отношение на мярка C.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(412)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(413)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че банката е получила капитал от държавата в размер на 16 % от нейните RWA (с изключение на мярка C). С мярка C пред банката е поет ангажимент за вливане на допълнителна сума в размер на 2 864 млрд. евро, при което общата капиталова помощ ще достигне 23,7 % от RWA на банката. Освен капиталовата подкрепа банката е получила също така помощ за осигуряване на ликвидност. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 13 600 млн. евро към 15 април 2011 г. и 13 932 млн. евро към 30 ноември 2013 г., представляващи 17 % от счетоводния баланс на банката към същата дата. Банката се е възползвала също така от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро към 31 декември 2012 г., представляваща 18 % от счетоводния баланс на банката към тази дата. Следователно необходимостта от осъществяването на мерки за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията е обоснована с оглед на относително големия размер на помощта. В допълнение пазарният дял на банката в Гърция е голям - пазарни дялове от 17 % за кредити и 12 % за депозити към 31 декември 2012 г. Придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank са увеличили пазарните дялове на банката до 20,7 % за кредити и 18,8 % за депозити през септември 2013 г. (153)
(414)
Комисията напомня, че затрудненията на банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като банката не изглежда да е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(415)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари и своите застрахователни дейности в Гърция.
(416)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, поетото от банката задължение да продаде своите застрахователни дейности до […], задължението ѝ да намали размера на своите международни активи до 31 декември 2018 г., което вероятно ще наложи извършването на допълнителни продажби в […] и […], както и задължението ѝ да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дружества. Комисията счита, че би било пропорционално намалението на чуждестранните активи да е по-голямо, ако HFSF изплати на банката по мярка C допълнителна капиталова помощ в размер над 1 млрд. евро. Както е посочено в съображение 29, подобно плащане би предизвикало по-голямо нарушение на конкуренцията вследствие на помощта, отколкото само поемането на ангажимент за участие в увеличението на капитала. Ако обаче допълнителният влят капитал е под 1 млрд. евро, ще се наложи по-голямо участие - от поне 1,5 млрд. евро - от страна на частни инвеститори. Освен това по-голямото частно участие би представлявало допълнително споделяне на тежестта, както е обяснено в съображение 388. В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на мерките за споделяне на тежестта се взема предвид както цената, която е платена за получената от държавата помощ, така и степента на споделяне на тежестта. Следователно, ако HFSF влее под 1 млрд. евро, допълнителните нарушения на конкуренцията ще са ограничени.
(417)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива каквито и да било нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не за реализиране на растеж например на чуждестранните пазари.
(418)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредити за потребителите.
(419)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(420)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите ангажименти (154), гръцките органи ще осигурят контролиращо доверено лице, което вече е било назначено от банката с одобрението на Комисията, да следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(421)
Комисията счита, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложенията, гарантира възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени или планирани от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank Ergasias SA. („Eurobank“) от Банката на Гърция и гарантирана от Република Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност (HFSF) на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
д)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF след увеличението на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. по Закон 3864/2010 за HFSL, с неговите изменения (мярка C);
е)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставен от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A и всички нейни дъщерни предприятия (гръцки и чуждестранни дъщерни предприятия и клонове както банкови, така и небанкови), представен на 16 април 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на 16 април 2014 г., следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 950 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Eurobank през май 2009 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след юли 2011 г. в размер на 12 млрд. евро, считано от 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 3 970 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
ж)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF към Eurobank след увеличението на акционерния капитал с 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSL с неговите изменения (мярка C);
з)
вливане на капитал в размер на 80 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1);
и)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 1 121,6 млн. евро от Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за дейностите, прехвърлени от Proton Bank на Nea Proton Bank, през октомври 2011 г. и май 2012 г. (мярка NP1);
й)
вливане на капитал в общ размер на 515 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank през октомври 2011 г., февруари 2012 г., август 2012 г. и декември 2012 г. (мярка NP2);
к)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3);
л)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 677 млн. евро от HDIGF и HFSF за дейностите, прехвърлени от T Bank на Hellenic Postbank („TT Bank“), през декември 2011 г. и февруари 2013 г. (мярка T);
м)
вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, предоставено от гръцките органи на TT Bank през май 2009 г. (мярка TT);
н)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро от HFSF за дейностите, прехвърлени от TT Bank на New Hellenic Postbank („New TT Bank“) през януари и юни 2013 г. (мярка NTT1);
о)
вливане на капитал в размер на 500 млн. евро, предоставено от HFSF на New TT Bank на 29 януари 2013 г. (мярка NTT2).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 29 април 2014 година.
ODLUKA KOMISIJE
od 29. travnja 2014.
o državnoj potpori SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) koju je Grčka provela za grupaciju Eurobank u pogledu: dokapitalizacije i restrukturiranja društva Eurobank Ergasias S.A.; potpore za restrukturiranje Proton banke stvaranjem i kapitalizacijom te dodatnom dokapitalizacijom banke Nea Proton koje je proveo Grčki fond za financijsku stabilnost; likvidacije Grčke poštanske banke stvaranjem banke za premošćivanje
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2933)
(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
(2014/885/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
nakon pozivanja država članica i drugih zainteresiranih strana da u skladu s navedenim odredbama dostave svoje primjedbe (1),
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. POSTUPCI POVEZANI S GRUPACIJOM EUROBANK (2) („BANKA” (3))
(1)
Komisija je odlukom od 19. studenoga 2008. odobrila program pod nazivom „Mjere potpore za kreditne institucije u Grčkoj” („Program potpore grčkim bankama”) namijenjen osiguranju stabilnosti grčkoga financijskog sustava. Programom potpore grčkim bankama omogućava se dodjeljivanje potpore u okviru njegovih triju mjera: mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (4). U svibnju 2009. Grčka je dokapitalizirala EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) u okviru mjere dokapitalizacije.
(2)
U uvodnoj izjavi 14. odluke od 19. studenoga 2008. navedeno je da će se Komisiji dostaviti plan za restrukturiranje u pogledu korisnika te mjere dokapitalizacije.
(3)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 2. kolovoza 2010. dostavila plan za restrukturiranje u pogledu grupacije Eurobank. Komisija je registrirala taj plan i njegove naknadne izmjene te dodatne informacije koje su dostavila grčka nadležna tijela kao predmet SA.30342 (PN 26/2010) i zatim predmet SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banka je u više navrata ostvarivala korist od državnih jamstava za dužničke instrumente i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (6). Ostvarila je korist i od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
(5)
Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) Banci je 20. travnja 2012. dostavio pismo u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke. GFFS je Banci 28. svibnja 2012. odobrio dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 3 970 milijuna EUR („prva dokapitalizacija za premošćivanje”).
(6)
Grčka nadležna tijela u svibnju 2012. dostavila su Komisiji pismo o preuzimanju obveze koje je Banci dostavio GFFS. Komisija je to evidentirala kao neprijavljenu potporu (predmet SA.34825 (2012/NN)) s obzirom na to da je mjera već bila provedena.
(7)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje („Odluka o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke”) (7).
(8)
GFFS je Banci u prosincu 2012. odobrio drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 341 milijuna EUR („druga dokapitalizacija za premošćivanje”). GFFS je Banci 21. prosinca 2012. isto tako dostavio pismo o preuzimanju obveze koja se odnosi na sudjelovanje u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata kapitala koji će se izdati, i to u ukupnom iznosu od 528 milijuna EUR (8). Grčka nadležna tijela o tim su mjerama obavijestila Komisiju 27. prosinca 2012.
(9)
GFFS je u svibnju 2013. sudjelovao u povećanju temeljnog kapitala Banke koje je dogovoreno u prosincu 2012. Pretvorio je prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u vlasnički kapital i dokapitalizirao Banku s dodatnih 528 milijuna EUR („dokapitalizacija iz proljeća 2013.”).
(10)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 19. prosinca 2013. dostavila informacije o uvjetima dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(11)
GFFS je 31. ožujka 2014. Banci dostavio pismo o preuzimanju obveze koja se odnosi na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke.
(12)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 16. travnja 2014. dostavila konačni plan restrukturiranja Banke („plan restrukturiranja”). Usto su Komisiju obavijestila o obvezi GFFS-a da u potpunosti osigura buduću dokapitalizaciju Banke. Istog su datuma dostavila informacije o likvidnosnoj potpori u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Navela su da žele nastaviti pružati Banci taj oblik likvidnosne potpore te državna jamstva za dužničke instrumente i zaduživanje izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (9).
(13)
Komisija je održala brojne sastanke i telekonferencije te razmijenila elektroničke poruke s predstavnicima grčkih nadležnih tijela i Banke.
(14)
Grčka prihvaća da se ova odluka iznimno donese samo na engleskom jeziku.
1.2. POSTUPAK KOJI SE ODNOSI NA PREUZETA PODUZEĆA
1.2.1. Postupak koji se odnosi na banku Nea Proton
(15)
Komisija je 26. srpnja 2012. donijela odluku o državnoj potpori SA.34488 (2012/C), „Potpora za banku Nea Proton stvaranjem i kapitalizacijom banke Nea Proton” (10) („Odluka o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton”). Komisija je tom odlukom pokrenula službeni istražni postupak u pogledu: i. financiranja, u okviru programa za likvidacije Grčkog jamstvenog fonda za depozite i ulaganja („GJFDU”) i GFFS-a, manjka financijskih sredstava u iznosu od 1 121,6 milijuna EUR između imovine i obveza Proton Banke koji je prenesen na banku Nea Proton; ii. GFFS-ova unosa početnog temeljnog kapitala u iznosu od 250 milijuna EUR u banku Nea Proton i iii. GFFS-ova unosa dodatnog temeljnog kapitala u iznosu od 300 milijuna EUR u banku Nea Proton koji se očekivao u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton. Komisija je pozvala Grčku da dostavi primjedbe i sve informacije koje bi mogle biti korisne u procjeni mjera potpore. U odjeljku 1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton detaljno je opisan postupak u pogledu Proton banke uključujući likvidaciju Proton banke, stvaranje banke Nea Proton, financiranje manjka sredstava i GFFS-ov unos početnoga temeljnog kapitala u banku Nea Proton.
(16)
GFFS je 1. kolovoza 2012. upisao dodatni temeljni kapital u banku Nea Proton u iznosu od 230 milijuna EUR.
(17)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje se odnose na Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton koje su pripremile Grčka središnja banka i GFFS.
(18)
GFFS je 31. prosinca 2012. upisao dodatni temeljni kapital u banku Nea Proton, u iznosu od 35 milijuna EUR.
(19)
GFFS je u svibnju 2013. pokrenuo postupak prodaje banke Nea Proton.
(20)
Grčka nadležna tijela 12. srpnja 2013. obavijestila su Komisiju o namjeri Banke da preuzme banku Nea Proton. Komisija je odgovorila 15. srpnja 2013.
(21)
Banka je 15. srpnja 2013. potpisala obvezujući sporazum s GFFS-om o preuzimanju 100 % dionica i prava glasa u banci Nea Proton po kupovnoj cijeni od 1 EUR, a GFFS se obvezao da će dokapitalizirati banku Nea Proton prije njezine prodaje s 395 milijuna EUR u novcu.
(22)
Grčka nadležna tijela 29. srpnja 2013. obavijestila su Komisiju o toj dokapitalizaciji banke Nea Proton u iznosu od 395 milijuna EUR.
1.2.2. Postupak koji se odnosi na Novu TT banku
(23)
Komisija je 6. svibnja 2013. donijela odluku o državnoj potpori SA.31155 (2013/C), „Državna potpora TT grčkoj poštanskoj banci S.A. stvaranjem i kapitalizacijom banke za premošćivanje Nova TT grčka poštanska banka S.A.” („Odluka o pokretanju postupka o Novoj TT banci”) (11). Komisija je tom odlukom pokrenula službeni istražni postupak u pogledu: i. GFFS-ove dokapitalizacije Nove TT grčke poštanske banke S.A. („Nova TT banka”) od 500 milijuna EUR; ii. financiranja manjka sredstava (12) s 4,1 milijarde EUR (13) proizišlog iz prijenosa poslovanja Grčke poštanske banke S.A. („TT banka”) na Novu TT banku; iii. dokapitalizacije TT banke od 224,96 milijuna EUR koju je izvršila Grčka u obliku povlaštenih dionica u okviru programa potpore grčkim bankama; i iv. intervencije GJFDU-a od 0,68 milijardi EUR za imovinu T banke S.A. („T banka”) koja je prenesena TT banci. Komisija je pozvala Grčku da dostavi primjedbe i sve informacije koje bi mogle biti korisne u procjeni mjera potpore za restrukturiranje. U odjeljku 1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke detaljno su opisani postupci likvidacije T banke njezinom prodajom TT banci i likvidacije TT banke stvaranjem Nove TT banke.
(24)
GFFS je u lipnju 2013. pokrenuo postupak prodaje Nove TT banke.
(25)
Grčka nadležna tijela 15. srpnja 2013. obavijestila su Komisiju o odluci GFFS-a da se Nova TT banka proda Banci i o razlozima za tu odluku.
(26)
Banka je 15. srpnja 2013. potpisala obvezujući sporazum s GFFS-om o preuzimanju 100 % dionica i glasačkih prava u Novoj TT banci.
(27)
Grčka je 19. srpnja 2013. dostavila primjedbe na Odluku o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke.
2. OPIS
2.1. BANKA I NJEZINE POTEŠKOĆE
2.1.1. Opće informacije o grčkome bankarskom sektoru
(28)
Grčki realni bruto domaći proizvod („BDP”) smanjio se za 20 % od 2008. do 2012., kako je prikazano u tablici 1. Posljedica toga za grčke banke bio je nagao porast stope neplaćanja kredita odobrenih grčkom stanovništvu i trgovačkim društvima (14). Taj je razvoj negativno utjecao na rezultate imovine grčkih banaka i doveo do porasta potrebe za kapitalom.
Tablica 1
Rast realnog BDP-a u Grčkoj, 2008.-2013.
Grčka
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
Rast realnog BDP-a, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (procjena)
Izvor:
Eurostat, dostupno na internetu na http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Uz to, Grčka je u veljači 2012. provela razmjenu obveznica s privatnim sektorom poznatu pod nazivom Uključivanje privatnog sektora („program UPS-a”). Grčke banke bile su uključene u program UPS-a, tijekom kojeg je grčka vlada ponudila postojećim privatnim imateljima obveznica nove vrijednosne papire (uključujući nove grčke državne obveznice („GDO-ovi”), vrijednosne papire povezane s BDP-om i potvrde o plaćanju povezane s UPS-om koje je izdao Europski fond za financijsku stabilnosti („EFFS”) u zamjenu za postojeće grčke državne obveznice, uz nominalni popust od 53,5 % i duže rokove dospijeća (15). Grčka nadležna tijela objavila su rezultate te razmjene obveznica 9. ožujka 2012. (16). Razmjena je prouzročila značajne gubitke za imatelje obveznica (koje je Grčka središnja banka procijenila na u prosjeku 78 % nominalne vrijednosti starih GDO-ova za grčke banke) i potrebe za kapitalom koji su retroaktivno uknjiženi u financijske izvještaje grčkih banaka za 2011.
Tablica 2
Ukupni gubitci glavnih grčkih banaka koji proizlaze UPS-a (milijuna EUR)
Banke
Nominalni iznos GDO-ova
Nominalni iznos kredita povezanih s državom
Ukupni nominalni iznos
Gubitak od GDO-ova koji proizlazi iz UPS-a
Gubitak kredita povezanih s državom koji proizlazi iz UPS-a
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a/osnovni kapital (%) (17)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a /Ukupna imovina (%)
GSB
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Poštanska banka (TT banka)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nova Proton banka
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkoga bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 14.
(30)
Budući da su grčke banke bile suočene sa znatnim manjkom kapitala kao posljedica programa UPS-a i recesije koja još traje, za dokapitalizaciju tih banaka sredstva su osigurana Memorandumom o gospodarskoj i financijskoj politici („MGFP”) drugog programa prilagodbi za Grčku između grčke vlade, Europske unije, Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”) i Europske središnje banke („ESB”) od 11. ožujka 2012. Grčka nadležna tijela procijenila su ukupne potrebe banke za dokapitalizacijom i troškove likvidacije koji će se financirati u okviru tog programa na 50 milijardi EUR (18). Taj je iznos izračunan na temelju ispitivanja otpornosti na stres koje je Grčka središnja banka provela za razdoblje od prosinca 2011. do prosinca 2014. („ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.”) koje je provedeno na temelju prognoze gubitaka po kreditima koju je provelo društvo Blackrock (19). Sredstva za dokapitalizaciju grčkih banaka dostupna su preko GFFS-a. U tablici 3. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke kako proizlazi iz ispitivanja otpornosti na stres iz 2012.
Tablica 3
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2012. Potrebe za kapitalom glavnih grčkih banaka (milijuna EUR).
Banke
Referentni osnovni kapital (prosinac 2011.)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a
(prosinac 2011.)
Rezerviranja povezana s UPS-om
(lipanj 2011.)
Bruto kumulativni gubitak
Prognoze za kreditni rizik
Pričuve za gubitke po kreditima
(prosinac 2011.)
Unutarnje stvaranje kapitala
Ciljni osnovni kapital (prosinac 2014.)
Potrebe za kapitalom
GSB
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Poštanska banka (TT banka)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Banka Nea Proton
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkoga bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 8.
(31)
Prema MGFP-u iz ožujka 2012., „banke koje podnose održive planove za prikupljanje kapitala dobit će priliku podnijeti zahtjev za javnu potporu i primiti je tako da se čuvaju poticaji privatnom sektoru za dokapitalizaciju i time na najmanju moguću mjeru smanjuje opterećenje za poreznike” (20). Grčka središnja banka utvrdila je da su održive samo četiri najveće banke (Eurobank, Grčka središnja banka, banka Piraeus i banka Alpha) (21). One su od GFFS-a primile prvu dokapitalizaciju u svibnju 2012.
(32)
Domaći depoziti u bankama u Grčkoj smanjili su se za ukupno 37 % od kraja 2009. do lipnja 2012. zbog recesije i političke nesigurnosti. Te su banke morale plaćati veće kamate kako bi pokušale zadržati depozite. Troškovi depozita povećali su se, zbog čega se smanjila neto kamatna marža banaka. Budući da su grčke banke isključene iz financiranja na međubankovnom tržištu, postale su potpuno ovisne o financijskim sredstvima iz Eurosustava (22), od čega je velik dio bio u obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koju je odobrila Grčka središnja banka. Iznosi dodijeljeni tim bankama bili su posebno veliki u drugoj polovini 2012.
(33)
Nakon izbora u lipnju 2012. stanje depozita počelo se ponovno popravljati. Ukupno financiranje grčkih banaka iz Eurosustava smanjilo se od 31. prosinca 2012.
(34)
Grčka je 3. prosinca 2012. pokrenula program otkupa za nove GDO-ove dobivene u okviru programa UPS-a po cijenama od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti (23). Grčke banke sudjelovale su u tom programu otkupa što je stvorilo dodatne gubitke u njihovim bilancama s obzirom na to da je računovodstveni gubitak (tj. razlika između tržišne i nominalne vrijednosti) uknjižen tijekom programa UPS-a postao konačan i nepovratan (24).
(35)
Četiri najveće grčke banke primile su od GFFS-a drugu dokapitalizaciju u prosincu 2012.
(36)
Grčka središnja banka pokrenula je u jesen 2013. novo ispitivanje otpornosti na stres kako bi procijenila stabilnost kapitalne pozicije grčkih banaka u osnovnim i u negativnim uvjetima.
(37)
U srpnju 2013. Grčka središnja banka angažirala je savjetnika za provođenje dijagnostičke studije o kreditnim portfeljima svih grčkih banaka. Taj je savjetnik izradio projekcije gubitaka po kreditu („PGK”) za sve domaće kreditne portfelje grčkih banaka te za kredite s grčkim rizikom u inozemnim podružnicama i društvima kćerima za razdoblje od tri i pol godine i za razdoblje cijelog trajanja kredita. Analizom su dobivene prognoze gubitaka po kreditu u dvama makroekonomskim scenarijima, osnovnom i negativnom. Prognoze gubitaka po kreditu za inozemne kreditne portfelje Grčka središnja banka procijenila je upotrijebivši podatke dobivene od savjetnika.
(38)
Na temelju procjene prognoze gubitaka po kreditu koju je proveo savjetnik Grčka središnja banka provela je procjenu potreba za kapitalom uz tehničku pomoć drugog savjetnika.
(39)
Ključni dijelovi procjene potreba za kapitalom u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. bile su i. procjene prognoze gubitaka po kreditu (25) za kreditne portfelje banaka na konsolidiranoj osnovi za grčki rizik i inozemni rizik, bez postojećih kreditnih pričuva; i ii. procijenjena operativna profitabilnost banaka za razdoblje od lipnja 2013. do prosinca 2016. na temelju konzervativne prilagodbe planova restrukturiranja koji su Grčkoj središnjoj banci dostavljeni tijekom četvrtog tromjesečja 2013. U tablici 4. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju za to ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.
Tablica 4
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2013. Potrebe za kapitalom grčkih banaka na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju (milijuna EUR)
Banke
Referentni osnovni kapital (lipanj 2013.) 1
Pričuve za gubitke po kreditima
(lipanj 2013.) (2)
PGK za grčki rizik (3)
PGK za inozemni rizik (26)
Unutarnje stvaranje kapitala (5)
Stopa osnovnog kapitala u ispitivanju otpornosti na stres (prosinac 2016.) (6)
Potrebe za kapitalom
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
GSB (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Izvor:
Grčka središnja banka, Ispitivanje otpornosti na stres grčkoga bankarskog sektora iz 2013., ožujak 2014., str. 42.
(40)
Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2013. rezultate ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. i zahtijevala od banaka da dostave svoje planove za prikupljanje kapitala do sredine travnja 2014. kako bi se obuhvatile potrebe za kapitalom u okviru osnovnog scenarija.
2.1.2. Gospodarske aktivnosti Banke
(41)
Banka pruža univerzalne bankarske usluge uglavnom u Grčkoj te istočnoj i jugoistočnoj Europi (Cipar, Rumunjska, Bugarska, Srbija i Ukrajina). Ona nudi čitav raspon bankarskih i financijskih proizvoda i usluga stanovništvu i poduzećima. Posluje sa stanovništvom, poslovnim i privatnim subjektima, pruža usluge upravljanja imovinom, osiguranja, riznice, usluge na tržištima kapitala te druge usluge. Sjedište banke nalazi se u Grčkoj i njezine su dionice uvrštene na Atenskoj burzi. Banka je na dan 31. prosinca 2012. imala ukupno 17 427 zaposlenika, od kojih je jedna polovina bila zaposlena u istočnoj i jugoistočnoj Europi, a druga u Grčkoj (29).
(42)
Banka je sudjelovala u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove i kredite povezane s državom u nominalnom iznosu od 7 336 milijuna EUR. Njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 5 781 milijun EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. (30) Tijekom programa otkupa iz prosinca 2012. Banka je prodala nove GDO-ove koje je dobila u okviru UPS-a po cijeni znatno nižoj od njihove nominalne vrijednosti. Tom su prodajom stvoreni gubitci od novih GDO-ova.
(43)
Ključni podaci za Banku iz prosinca 2010., prosinca 2011., prosinca 2012. i prosinca 2013. (konsolidirani podaci) prikazani su u tablici 5.
Tablica 5
Ključni podaci o Eurobanci za 2010., 2011., 2012. i 2013.
Dobit i gubitak
(milijuna EUR)
2010.
2011.
2012.
2013.
(uključujući Novu TT banku i banku Nea Proton od datuma njihova preuzimanja)
Neto kamatni prihodi
2 103
2 965
1 461
1 294
Ukupni operativni prihodi
2 730
2 226
1 755
1 587
Ukupni operativni troškovi
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Prihodi prije rezerviranja
1 450
1 103
703
516
Gubitci od kreditnog rizika
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Gubitci od UPS-a
-6 012
- 363
Ostali gubitci
- 737
- 373
- 522
Neto dobit/gubitak
84
-5 496
-1 440
-1 157
Odabrani podaci o obujmu (milijuna EUR)
31. prosinca 2010.
31. prosinca 2011.
31. prosinca 2012.
31. prosinca 2013. (uključujući Novu TT banku i banku Nea Proton)
Ukupni krediti i predujmovi klijentima
53 412
48 094
43 171
45 610
Ukupni depoziti
41 173
32 459
30 752
41 535
Ukupna imovina
87 188
76 822
67 653
77 586
Ukupni vlasnički kapital (31)
6 094
875
- 685
4 523
Izvori:
2013.: Financijski rezultati 2013. - Konsolidirani financijski izvještaji, str. 3. i 4. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012. i 2011.: Financijski rezultati 2012. - Konsolidirani financijski izvještaji, str. 3. i 4.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010.: Priopćenje za tisak EFG Eurobanke, rezultati za cijelu godinu 2011., str. 5. i 6.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
U tablici 5. prikazano je da je, osim golemih gubitaka uknjiženih 2011. zbog programa UPS-a (5 781 milijuna EUR (32)), Banka pretrpjela pad prihoda (prouzročen, među ostalim, većim troškom depozita) i sve veće gubitke od umanjenja vrijednosti u svojim kreditnim portfeljima u Grčkoj i u inozemstvu. U pogledu likvidnosti Banka je pretrpjela veliku štetu od odljeva depozita i njezin je omjer kredita i depozita dosegnuo 148 % 31. prosinca 2011., dok je 42 % njezine bilance na taj datum financirao Eurosustav.
(45)
U okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013., čiji su rezultati objavljeni 6. ožujka 2014., Grčka središnja banka procijenila je potrebe Banke za kapitalom na 2 945 milijuna EUR za osnovni scenarij. Iz tog su iznosa izuzete mjere ublažavanja, tj. već je pretpostavljeno da će Banka provesti mjere ublažavanja u obliku otuđenja, za koje se pretpostavljalo da pridonose smanjenju potreba za kapitalom.
(46)
Kako bi pokrila utvrđenu potrebu za kapitalom u iznosu od 2 945 milijuna EUR, Banka je predložila poboljšane mjere ublažavanja kojima će se, ipak, ukupno stvoriti tek malo više nego što je Grčka središnja banka predvidjela pri izračunu potreba za kapitalom. Te mjere ublažavanja uključuju prodaju dodatne imovine (prodaju […] (33), prodaju […] % društva kćeri za osiguranje i smanjenje sudjelovanja u aktivnostima povezanima s nekretninama za 20 % do […]) (34).
(47)
Budući da se tim poboljšanim mjerama ublažavanja može pokriti tek vrlo mali dio utvrđenih potreba za kapitalom, na izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. odlučeno je nastaviti s povećanjem kapitala od 2 864 milijuna EUR. To je povećanje u obliku ponude vlasničkog kapitala bez prava prvokupa (tj. povećanje kapitala s ukidanjem prava prvokupa) međunarodnim ulagateljima i javne ponude u Grčkoj. Ako potražnja privatnih ulagatelja ne bude dostatna za pokrivanje cijelog povećanja kapitala, GFFS će pokriti razliku upisivanjem preostalih novih dionica na temelju prethodne konverzije postojećih podređenih instrumenata kapitala Banke u dionice.
2.2. BANKARSKO POSLOVANJE U GRČKOJ KOJE JE PREUZELA BANKA
(48)
Banka je 15. srpnja 2013. potpisala dva obvezujuća sporazuma s GFFS-om o preuzimanju 100 % dionica i prava glasa u banci Nea Proton i Novoj TT banci.
2.2.1. Preuzimanje banke Nea Proton
Likvidacija Proton banke i banka Nea Proton
(49)
Grčka središnja banka pokrenula je likvidaciju Proton banke 9. listopada 2011. Opozvala je dozvolu za rad Proton banke čime je potvrđena likvidacija te banke (35).
(50)
U skladu s prijedlogom Grčke središnje banke i nakon odluke ministra financija (36) stvorena je banka Nea Proton kao privremena kreditna institucija i na nju su preneseni svi depoziti Proton banke (depoziti stanovništva, bankovni i državni depoziti), mreža podružnica i odabrana imovina (portfelji kredita i vrijednosnih papira). Potraživanja na osnovi vlasničkog kapitala, podređeni dug i visokorizični krediti ostali su u Proton banci. GFFS je unio početni temeljni kapital od 250 milijuna EUR (37) u banku Nea Proton i bio njezin jedini dioničar. Početna vrijednost bilance banke Nea Proton iznosila je oko tri milijarde EUR.
(51)
Na kraju 2011. vrijednost rizikom ponderirane imovine („RWA” (38)) banke Nea Proton iznosila je 1,2 milijarde EUR.
Preuzimanje banke Nea Proton koje je provela Banka
(52)
U skladu s grčkim pravom o likvidaciji banaka zahtijeva se da se GFFS odrekne raspolaganja svojim dionicama u privremenim kreditnim institucijama u roku od dvije godine od datuma ministarske odluke o osnivanju te privremene kreditne institucije (39). U skladu s tom obvezom i MGFP-om GFFS je zatim prodao svoje dionice u banci Nea Proton. Financijski savjetnik GFFS-a stupio je u kontakt s nizom mogućih ulagatelja (uključujući grčke banke, inozemne banke i financijske sponzore), ali samo su dvije strane, Banka i jedan američki fond za zaštitu od rizika, dostavile konačne ponude. Samo se ponuda Banke smatrala usklađenom s postupovnim pismom GFFS-a i stoga valjanom.
(53)
RWA banke Nea Proton na dan 31. svibnja 2013. iznosio je 811 milijun EUR, a njezin regulatorni kapital -203 milijuna EUR. Tog je datuma banci Nea Proton bila potrebna ukupna dokapitalizacija u vrijednosti od 276 milijuna EUR kako bi ostvarila stopu osnovnog kapitala od 9 %. Banka je platila novčani ulog od 1 EUR u zamjenu za 100 % dionica i prava glasa u banci Nea Proton. Banka je od GFFS-a zahtijevala dokapitalizaciju banke Nea Proton iznosom od 395 milijuna EUR kojom bi se, uz 276 milijuna EUR potrebnih za vraćanje stope adekvatnosti kapitala banke Nea Proton na 9 %, omogućilo dodatnih 119 milijuna EUR rezerviranja za pokrivanje dodatnih rezerviranja za gubitke po kreditima i očekivane gubitke prije oporezivanja do 2016. U skladu s uvjetima te prodaje GFFS se obvezao pokriti potrebe za kapitalom banke Nea Proton prije zaključenja transakcije unosom od 395 milijuna EUR u novcu.
2.2.2. Preuzimanje Nove TT banke
Likvidacija TT banke i Nova TT banka
(54)
Grčka nadležna tijela pokrenula su likvidaciju TT banke 18. siječnja 2013. Grčka središnja banka opozvala je dozvolu za rad TT banke čime je potvrđena likvidacija te banke (40).
(55)
U skladu s prijedlogom Grčke središnje banke i nakon odluke ministra financija (41) stvorena je Nova TT banka kao privremena kreditna institucija i u Novu TT banku prenesena je imovina u vrijednosti 10,8 milijardi EUR (u obliku novca, trezorskih zapisa, dobrih kredita, depozita stanovništva, središnjeg financiranja i GDO-ova (42)). U TT Banci ostala je neto imovina u vrijednosti 1,2 milijarde EUR „u obliku” potraživanja na osnovi vlasničkog kapitala, loših kredita, porezne imovine i obveza TT-a te svih pristojbi i naknada. GFFS je unio početni temeljni kapital od 500 milijuna EUR u Novu TT banku i bio njezin jedini dioničar. Početna vrijednost bilance Nove TT banke nakon dokapitalizacije iznosila je oko 15,1 milijardi EUR.
Preuzimanje Nove TT banke koje je provela Banka
(56)
Kao dio preuzetih obveza u skladu s MGFP-om GFFS je zatim prodao svoje dionice u Novoj TT banci. Na taj je način ispunio svoju obvezu da se odrekne raspolaganja svojim dionicama u toj kreditnoj instituciji u roku od dvije godine od osnivanja te institucije. Financijski savjetnik GFFS-a stupio je u kontakt s nizom mogućih ulagača uključujući grčke banke, inozemne banke i financijske sponzore. Samo su četiri najveće grčke banke dostavile konačne ponude, od čega se ponuda Banke smatrala najboljom.
(57)
Banka je pristala platiti ukupno 681 milijun EUR u obliku novoizdanih redovnih dionica za kupnju Nove TT banke. U skladu sa Sporazumom o upisu, početni ulog koji je platila Banka podlijegao je dodatnim prilagodbama na temelju procjene neto vrijednosti imovine (43).
(58)
Posljedično, na izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara Banke 26. kolovoza 2013. odobreno je povećanje temeljnog kapitala Banke za 425 625 000 EUR izdavanjem 1 418 750 000 novih redovnih dionica (44) nominalne vrijednosti 0,3 EUR po dionici po ponuđenoj cijeni od 0,48 EUR po dionici. Povećanje kapitala u potpunosti je upisao GFFS u obliku unosa u stvarima. Taj je unos u stvarima bio u obliku svih dionica Nove TT banke u vlasništvu GFFS-a ukupne vrijednosti 681 milijun EUR. Nakon te transakcije udjel GFFS-a u Banci povećao se s 93,5 % na 95,2 %.
2.3. MJERE POTPORE
(59)
Banka je ostvarila korist od mjera potpore u obliku kapitala A, B1, B2, B3, B4 i C te od mjera potpore za likvidnost L1 i L2. Proton banka i banka Nea Proton ostvarile su korist od sljedećih mjera: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 i NP3. T Banka, TT banka i Nova TT banka ostvarile su korist od mjera T, TT, NTT1 i NTT2.
2.3.1. Mjere potpore odobrene Banci u okviru programa potpore grčkim bankama
(60)
Banka je primila nekoliko oblika potpore u okviru programa potpore grčkim bankama, mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica.
2.3.1.1. Državna potpora za likvidnost odobrena u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(61)
Banka je ostvarila te i dalje ostvaruje korist od potpore u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica. Ta će se potpora u ovoj Odluci navoditi kao „mjera L1”. Jamstva odobrena Banci 30. studenoga 2013. (45) iznosila su oko 13,9 milijardi EUR. Na taj dan nije postojao nepodmiren zajam u državnim obveznicama Banci. Banka je 15. travnja 2011. primila zajmove u državnim obveznicama u iznosu 1 737 milijuna EUR i ostvarila korist od 13,6 milijardi EUR državnih jamstava odobrenih u okviru programa potpore grčkim bankama.
(62)
U okviru plana restrukturiranja Banke koji su grčka nadležna tijela dostavila Komisiji 16. ožujka 2014. grčka nadležna tijela obavijestila su o svojoj namjeri da nastave odobravati jamstva i izdavati zajmove u državnim obveznicama u okviru programa tijekom razdoblja restrukturiranja.
2.3.1.2. Državna dokapitalizacija odobrena u okviru mjere dokapitalizacije programa potpore grčkim bankama (mjera A)
(63)
Banka je u svibnju 2009. primila dokapitalizaciju od 950 milijuna EUR (46) (mjera A) u okviru mjere dokapitalizacije programa potpore grčkim bankama. Ta je dokapitalizacija iznosila oko 2 % rizikom ponderirane imovine kojom je Banka raspolagala u to vrijeme.
(64)
Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica koje je upisala Grčka, s kuponom od 10 % i dospijećem od pet godina. Trajanje povlaštenih dionica produženo je i njihova naknada povećana u 2010. Od tada, ako se povlaštene dionice ne otkupe u roku od pet godina od njihova izdavanja i ako se na glavnoj skupštini dioničara ne donese odluka o otkupu tih dionica, grčki ministar financija povećat će kupon za 2 % godišnje na kumulativnoj osnovi (tj. kupon od 12 % za šestu godinu, 14 % za sedmu godinu itd.).
2.3.2. Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(65)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama iznimna je mjera kojom se solventnim financijskim institucijama koje su suočene s privremenim problemima u pogledu likvidnosti omogućava primanje financijskih sredstava iz Eurosustava, pri čemu ta operacija nije dio jedinstvene monetarne politike. Kamatna stopa koju te financijske institucije plaćaju za tu likvidnosnu pomoć iznosi […] baznih bodova više od kamate koju plaćaju Središnjoj banci za redovito refinanciranje.
(66)
Grčka središnja banka nadležna je za program likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama, što znači da sve troškove i rizike koji proizlaze iz pružanja te pomoći snosi Grčka središnja banka (47). Grčka je Grčkoj središnjoj banci odobrila državno jamstvo koje se primjenjuje na ukupni iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koji je odobrila Grčka središnja banka. Donošenjem članka 50. stavka 7. Zakona 3943/2011, kojim je izmijenjen članak 65. stavak 1. Zakona 2362/1995 ministru financija omogućeno je odobravanje jamstava u ime države Grčkoj središnjoj banci kako bi se zaštitila potraživanja Grčke središnje banke prema kreditnim institucijama. Banke koje ostvaruju korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama moraju plaćati državi naknadu za jamstvo u vrijednosti […] baznih bodova.
(67)
Banka je 31. prosinca 2011. Banka ostvarila korist od 14,95 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (48), dok je od 31. prosinca 2012. Banka ostvarila korist od 12 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
2.3.3. Mjere potpore odobrene Banci preko GFFS-a
(68)
Banka je od 2012. ostvarila korist od niza mjera potpore u obliku koju je dodijelio GFFS. U tablici 6. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 6
Mjere potpore u obliku kapitala odobrene Banci preko GFFS-a
1. dokapitalizacija za premošćivanje - svibanj 2012. (milijuna EUR)
2. dokapitalizacija za premošćivanje - prosinac 2012. (milijuna EUR)
Pismo o preuzimanju obveze - prosinac 2012.
(milijuna EUR)
dokapitalizacija iz proljeća 2013. - svibanj 2013. (milijuna EUR)
preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije - travanj 2014. (milijuna EUR)
Mjera
B1
B2
B3
B4
C
Iznos
(milijuna EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(69)
U uvodnim izjavama 15. do 32. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke naveden je detaljan opis prve dokapitalizacije za premošćivanje iz svibnja 2012. (mjera B1). Pozadina i glavna obilježja te mjere objašnjeni su u ovom odjeljku.
(70)
GFFS je 20. travnja 2012. Banci dostavio pismo u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke iznosom od najviše 4,2 milijarde EUR.
(71)
U okviru mjere B1 GFFS je 28. svibnja 2012. Banci prenio obveznice EFFS-a u iznosu od 3,97 milijardi EUR u skladu s odredbama o dokapitalizacijama za premošćivanje iz Zakona 3864/2010 o uspostavi GFFS-a („Zakon o GFFS-u”). Obveznice EFFS-a prenesene Banci bile su obveznice EFFS-a s promjenjivom kamatnom stopom s rokom dospijeća od šest i deset godina i datumom izdavanja 19. travnja 2012. Komisija je u uvodnoj izjavi 48. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke već utvrdila da je „dokapitalizacija za premošćivanje zaključena 28. svibnja 2012. provedba obveze preuzete u pismu o preuzimanju obveze te stoga predstavlja nastavak iste potpore”. Grčka središnja banka izračunala je i iznose iz pisma o preuzimanju obveze i iznose iz prve dokapitalizacije za premošćivanje kako bi osigurala da je Banka ostvarila ukupnu stopu kapitala od 8 % na dan 31. prosinca 2011., datum retroaktivnog knjiženja dokapitalizacije za premošćivanje u poslovne knjige Banke. Kako je vidljivo iz tablice 3., mjerom B1 obuhvaćen je tek ograničen dio ukupnih potreba za kapitalom utvrđenih u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. Banka je trebala prikupiti kapital u okviru budućeg povećanja kapitala, a dokapitalizacija za premošćivanje bila je namijenjena samo za očuvanje prihvatljivosti Banke za financiranje koje osigurava ESB do provedbe tog povećanja kapitala.
(72)
Za razdoblje od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje do datuma konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u redovne dionice i druge konvertibilne financijske instrumente, u sporazumu između Banke i GFFS-a prije upisa propisano je da Banka mora platiti GFFS-u godišnju naknadu u iznosu 1 % nominalne vrijednosti obveznica EFFS-a i da se sve isplate kupona i kamata obračunanih na obveznice EFFS-a za to razdoblje smatraju dodatnim unosom kapitala GFFS-a (49).
2.3.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(73)
Banka je u jesen 2012. uknjižila dodatne gubitke. Njezin se kapital stoga ponovno smanjio na razinu ispod minimalnih kapitalnih zahtjeva za prihvatljivost za financiranje koje osigurava ESB.
(74)
Kao posljedica toga druga dokapitalizacija za premošćivanje postala je potrebna. GFFS je 21. prosinca 2012. proveo drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 341 milijun EUR (mjera B2), koji je ponovno isplaćen prijenosom obveznica EFFS-a Banci.
2.3.3.3. Pismo o preuzimanju obveze od 21. prosinca 2012. (mjera B3)
(75)
Uz drugu dokapitalizaciju za premošćivanje, GFFS je Banci 21. prosinca 2012. dostavio pismo o preuzimanju obveze u pogledu sudjelovanja u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata koji će se izdati, i to u ukupnom iznosu od 528 milijuna EUR (mjera B3).
(76)
Ukupni iznos dviju dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) i dodatnog iznosa na koji se obvezao u prosincu 2012. (mjera B3) značio je da se GFFS obvezao namiriti ukupne potrebe za kapitalom utvrđene u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2012. (5 839 milijuna EUR (50)).
2.3.3.4. Dokapitalizacija iz proljeća 2013. (mjera B4)
(77)
Na glavnoj skupštini dioničara 30. travnja 2013. odobreno je povećanje temeljnog kapitala Banke u iznosu od 5 839 milijuna EUR („dokapitalizacija iz proljeća 2013.”). Banka je stoga izdala 3 789 317 357 novih dionica s nominalnom vrijednošću od 0,30 EUR po cijeni od 1,54 EUR po dionici.
(78)
Istog je dana na glavnoj skupštini dioničara odlučeno i da će puni iznos kapitala pružiti GFFS i da će ga platiti u stvarima, tj. u obliku obveznica EFFS-a.
(79)
Posljedično, GFFS je izvršio dokapitalizaciju Banke u iznosu od ukupno 5 839 milijuna EUR u obliku redovnih dionica u svibnju 2013. (mjera B4). Taj je iznos jednak zbroju mjera B1, B2 i B3.
(80)
Dokapitalizacijom iz proljeća 2013. prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) pretvorene su u trajnu dokapitalizaciju te je provedena obveza u pogledu odobravanja dodatne potpore u obliku kapitala (mjera B3).
(81)
Cijena novih dionica utvrđena je na 50 % prosječne cijene dionica na burzi tijekom 50 dana trgovanja prije određivanja cijene, ponderirane s obzirom na obujam. Kao rezultat spajanja dionica (eng. reverse stock split) koje je dogovoreno na glavnoj skupštini dioničara 30. travnja 2012. (51) cijena novih dionica određena je na 1,54 EUR po dionici.
(82)
Odmah nakon dokapitalizacije iz proljeća 2013. GFFS je postao većinski dioničar Banke s udjelom od 98,56 %. Međutim, nakon što je Banka provela još jednu mjeru upravljanja pasivom, taj se udjel smanjio na 93,55 % u lipnju 2013. (vidjeti odjeljak 2.4.5.). Banka je u kolovozu 2013. izdala nove dionice GFFS-u kako bi kupila Novu TT banku, zbog čega se GFFS-ov udjel povećao na 95,23 % (52).
2.3.3.5. Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C)
(83)
Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2014. rezultate ispitivanja otpornosti na stres provedenog u drugoj polovini 2013. Grčka središnja banka navela je da bi u osnovnom scenariju potrebe Banke za kapitalom za razdoblje od 2014. od 2016. dosegle 2 945 milijuna EUR.
(84)
GFFS je 31. ožujka 2014. poslao pismo Banci u kojem je naveo da ima namjeru i mogućnost zaštititi sva povećanja temeljnog kapitala provedena u skladu sa Zakonom o GFFS-u 3864/2010 kako je izmijenjen 30. ožujka 2014. za koja se zahtijeva da budu u skladu s potrebama za kapitalom utvrđenima tijekom ispitivanja otpornosti na stres. U Zakonu o GFFS-u određeno je da, ako na kraju razdoblja upisa postoji nedostatna potražnja privatnih ulagatelja po cijeni koju je odredilo Opće vijeće GFFS-a na temelju dviju nezavisnih procjena, GFFS upisuje sve preostale dionice, podložno prethodnoj konverziji postojećeg podređenog instrumenta kapitala Banke u dionice kako je navedeno u članku 6.a.
(85)
Na izvanrednoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. odobreno je povećanje temeljnog kapitala u iznosu od 2 864 milijuna EUR u skladu sa Zakonom o GFFS-u i navedeno da cijena po kojoj se nude dionice ne može biti niža od nominalne cijene u iznosu od 0,30 EUR po dionici i minimalne cijene koju treba odrediti GFFS (53).
(86)
U skladu sa Zakonom o GFFS-u GFFS je zadužio dva neovisna savjetnika za određivanje vrijednosti Banke. Ta su dva savjetnika 10. travnja 2014. dovršila svoje zadatke te je svaki naveo raspon u kojem se nalazi vrijednost Banke. Ta se dva raspona u znatnoj mjeri preklapaju. Na temelju tih procjena Opće vijeće GFFS-a odredilo je 14. travnja 2014. cijenu koja odgovara minimalnoj cijeni po kojoj se nove dionice Banke mogu ponuditi ulagateljima i cijenu po kojoj će zaštititi ponudu vlasničkog kapitala bude li se to zahtijevalo (54). Opće vijeće odobrilo je 15. travnja 2014. ponudu konzorcija ulagatelja da upiše nove dionice u vrijednosti od 1,3 milijarde EUR po cijeni od 0,30 EUR po dionici („temeljni ulagatelj” (55) (56)).
(87)
Eurobanka je 24. travnja 2014. najavila početak prikupljanja ponuda (eng. book building) s cijenama od 0,30 EUR do 0,33 EUR (57). Bude li postojala dostatna potražnja za pokrivanje svih 2 864 milijuna EUR po cijeni iznad 0,30 EUR, temeljni ulagatelj morat će prilagoditi svoju cijenu višoj cijeni ili otkazati svoje naloge. U potonjem slučaju isplatit će mu se naknada. Bude li postojala dostatna potražnja privatnih ulagatelja (uključujući potražnju temeljnog ulagatelja) za pokrivanje svih 2 864 milijuna EUR po cijeni od 0,30 EUR, temeljni ulagatelj dobit će pravo prvenstva u raspodjeli. Ako po cijeni od 0,30 EUR ne bude postojala dostatna potražnja (uključujući potražnju temeljnog ulagatelja), podređeni dug bit će promijenjen u nove dionice. Kako je predviđeno u Zakonu o GFFS-u, sve neupisane dionice nakon konverzije podređenog duga upisat će GFFS po istoj cijeni, odnosno 0,30 EUR po dionici.
2.3.4. Mjere potpore za preuzeta poduzeća
2.3.4.1. Mjere potpore za Proton banku i banku Nea Proton
(88)
Proton Banka i banka Nea Proton od 2008. ostvaruju korist od niza mjera potpore. U tablici 7. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 7
Pregled mjera potpore u obliku kapitala za Proton banku i banku Nea Proton
Korisnik potpore
Mjera
Vrsta potpore
Subjekt koji je dodijelio potporu
Datum isplate
Iznos (milijuna EUR)
Aktivnosti Proton Banke
Pr1
Kapital u okviru mjere dokapitalizacije: grčke državne povlaštene dionice
Država
svibanj 2009.
80
Pr2
Zajam u obliku grčkih državnih vrijednosnih papira u okviru mjere izdavanja zajma na temelju zaloga obveznica
Država
travanj 2009.
78
Pr2
Državno jamstvo za obveznice izdane u okviru grčke mjere osiguranja jamstva
Država
srpanj 2010.
149,4
Aktivnosti banke Nea Proton
NP1
Manjak financijskih sredstava za prijenos iz PB-a u NPB
Financiranje manjka sredstava za prijenos iz PB-a u NPB (dio 1.)
GJFDU
9.10.2011.
862
Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava, financiranje bilance manjka sredstava za prijenos iz PB-a u NPB (dio 2.)
GFFS
14.5.2012.
259,6
Ukupni iznos NP1
1 121,6
NP2
Unosi temeljnog kapitala u NPB-u 2011. i 2012.
Početni temeljni kapital
GFFS
9.10.2011.
220
Početni temeljni kapital
GFFS
3.2.2012.
30
Ukupni početni kapital
250
Dodatni temeljni kapital
GFFS
1.8.2012.
230
Dodatni temeljni kapital
GFFS
31.12.2012.
35
Ukupni dodatni kapital
265
Ukupni iznos NP2
515
NP3
Dokapitalizacija prije prodaje Eurobanci
Temeljni kapital
GFFS
28.8.2013.
395
2.3.4.1.1. Mjere potpore za Proton banku
i. Državna dokapitalizacija koju je primila Proton banka (mjera Pr1)
(89)
Grčka je u svibnju 2009. dokapitalizirala Proton banku s 80 milijuna EUR, što je iznosilo oko 4,6 % njezine rizikom ponderirane imovine u to vrijeme. Ta je dokapitalizacija izvršena u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio programa potpore grčkim bankama. Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica.
ii. Državna potpora za likvidnost koju je primila Proton banka (mjere Pr2 i Pr3)
(90)
Proton banka jednako je tako ostvarila korist od mjera potpore u okviru mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica koje su dio programa potpore grčkim bankama. Proton banka primila je u travnju 2009. grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 78 milijuna EUR (mjera Pr2), a u srpnju 2010. primila je državno jamstvo za izdane obveznice u nominalnom iznosu od 149,4 milijuna EUR (mjera Pr3). Obveznice s državnim jamstvom prenesene su na banku Nea Proton na dan likvidacije, ali su ukinute 5. siječnja 2012. Grčki državni vrijednosni papiri dospjeli su u prosincu 2011. nakon čega nisu obnovljeni.
2.3.4.1.2. Mjere potpore za banku Nea Proton
i. Pokriće manjka sredstava banke Nea Proton u iznosu 1 121,6 milijuna EUR (mjera NP1)
(91)
U kontekstu likvidacije Proton banke grčka nadležna tijela utvrdila su manjak sredstava u banci Nea Proton. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 9. listopada 2011., u okviru programa za likvidacije GJFDU-a banci Nea Proton isplaćena su 862 milijuna EUR u prosincu 2011. Nakon što je 19. siječnja 2012. Grčka središnja banka dovršila izračun manjka sredstava koji je iznosio 1 121,6 milijuna EUR, u skladu s odlukom Grčke središnje banke od 9. travnja 2012. (58) GFFS (59) je platio preostali iznos od 259,6 milijuna EUR 14. svibnja 2012. Programom za likvidacije GJFDU-a i GFFS-a time je pokriven taj manjak sredstava.
ii. Dokapitalizacije banke Nea Proton iz 2011. i 2012. koje je proveo GFFS (mjera NP2)
(92)
GFFS je banci Nea Proton osigurao državnu potporu u obliku početnog temeljnog kapitala (redovnih dionica) u vrijednosti od 250 milijuna EUR, isplaćenoj u dvjema tranšama, 9. listopada 2011. i 3. veljače 2012.
(93)
U skladu s ažuriranim planom restrukturiranja banke Nea Proton dostavljenim 16. srpnja 2012., što je bila najnovija verzija tog plana koja je dostavljena Komisiji u vrijeme Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, Banci Nea Proton bio je potreban dodatni kapital u iznosu od 300 milijuna EUR. Taj je dodatni kapital bio potreban dijelom zato što je banka Nea Proton pretrpjela gubitke kao rezultat programa UPS-a (gubitci od umanjenja vrijednosti za 2011. iznosili su 146,5 milijuna EUR u pogledu GDO-ova, a dodatna umanjenja vrijednosti od 22 milijuna EUR uključena su u rezultate prvog tromjesečja 2012.). Banci Nea Proton bio je potreban dodatni kapital i zato što su se rezerviranja povećala od 2011. do 2016. u odnosu na pretpostavljene razine u vrijeme osnivanja banke Nea Proton.
(94)
U skladu s ažuriranim planom restrukturiranja banke Nea Proton dostavljenim 16. srpnja 2012. te predviđene potrebe za kapitalom trebale su biti pokrivene očekivanom dokapitalizacijom od 285 milijuna EUR 2012. i očekivanom dokapitalizacijom od 15 milijuna EUR 2014. De facto, GFFS je na kraju dokapitalizirao banku Nea Proton s 230 milijuna EUR 1. kolovoza 2012. i s 35 milijuna EUR 31. prosinca 2012.
iii. Dokapitalizacija banke Nea Proton koju je proveo GFFS prije prodaje Eurobanci (mjera NP3)
(95)
U okviru ugovora u prodaji od 15. srpnja 2013. GFFS se već bio obvezao dokapitalizirati banku Nea Proton iznosom od 395 milijuna EUR (60). GFFS je platio iznos od 395 milijuna EUR 28. kolovoza 2013.
2.3.4.2. Mjere potpore za Novu TT banku
(96)
T banka, TT banka i Nova TT banka ostvarile su korist od niza mjera potpore od 2008. U tablici 8. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 8
Pregled mjera potpore za T banku i TT banku
Korisnik potpore
Mjera
Opis
Subjekt koji je dodijelio potporu
Datum
Iznos državne potpore (milijuna EUR)
Aktivnosti T banke prenesene na TT banku (61)
T
Financiranje manjka sredstava za prijenos iz T banke u TT banku (dio 1.)
GJFDU
prosinac 2011.
450
Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava, financiranje bilance manjka sredstava iz T banke u TT banku (dio 2.)
GFFS
14.2.2013.
227
Ukupni iznos T
677
TT banka
TT
Dokapitalizacija
Kapital u okviru mjere dokapitalizacije: Grčke državne povlaštene dionice
Država
svibanj 2009.
224,96
Nova TT banka (banka za premošćivanje)
NTT1
Manjak financijskih sredstava za prijenos iz TT-a u NTT
Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku (dio 1.)
GFFS
29.1.2013.
2 730,8
Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava, financiranje bilance manjka sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku (dio 2.)
GFFS
14.6.2013.
1 001,7
Ukupni iznos NTT1
3 732,6
NTT2
Unos početnog temeljnog kapitala
Početni temeljni kapital Nove TT banke
GFFS
29.1.2013.
500
2.3.4.2.1. Mjere potpore za T banku
Intervencija u okviru programa za likvidacije GJFDU-a u korist T banke u iznosu od 677 milijuna EUR (mjera T)
(97)
Manjak financijskih sredstava proizišao iz prijenosa aktivnosti T banke na TT banku, koji predstavlja razliku između fer vrijednosti imovine prenesene s T banke na TT banku i fer vrijednosti prenesenih obveza, financiran je iz programa za likvidacije GJFDU-a i iz GFFS-a. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 17. prosinca 2011. u okviru programa za likvidacije GJFDU-a plaćen je iznos od 450 milijuna EUR (62) koji je činio oko dvije trećine procijenjenog manjka sredstava. Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava koji je iznosio oko 677 milijuna EUR, u skladu s odlukom Grčke središnje banke od 9. travnja 2012. (63) GFFS (64) je 14. veljače 2013. platio Novoj TT banci iznos od 227 milijuna EUR (65).
2.3.4.2.2. Mjere potpore za TT banku
Državna dokapitalizacija koju je primila TT banka (mjera TT)
(98)
TT banka primila je od Grčke u svibnju 2009. dokapitalizaciju u vrijednosti od 224,96 milijuna EUR, što je iznosilo oko 2,9 % njezine rizikom ponderirane imovine u to vrijeme. TT banka primila je dokapitalizaciju u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio programa potpore grčkim bankama. Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica.
2.3.4.2.3. Mjere potpore za Novu TT banku
i. Pokriće manjka financijskih sredstava Nove TT banke u iznosu od 3 732,6 milijuna EUR (mjera NTT1)
(99)
GFFS je financirao manjak financijskih sredstava u Novoj TT banci, koji je predstavljao razliku između vrijednosti imovine prenesene iz TT banke na Novu TT banku i nominalne vrijednosti prenesenih obveza. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 18. siječnja 2013., GFFS je 29. siječnja 2013. platio iznos od 2 730,8 milijuna EUR (66) koji je činio oko dvije trećine procijenjenog manjka sredstava. Nakon što je Grčka središnja banka dovršila izračun manjka sredstava koji je iznosio 3 732,6 milijuna EUR (67), u skladu s odlukom Grčke središnje banke od 21. svibnja 2013. GFFS je 14. lipnja 2013. platio Novoj TT banci preostali iznos od 1 001,7 milijuna EUR.
ii. Dokapitalizacije Nove TT banke koje je proveo GFFS (mjera NTT2)
(100)
GFFS je bio jedini dioničar Nove TT banke te joj je omogućio državnu potporu u obliku početnog temeljnog kapitala (redovnih dionica) u iznosu od 500 milijuna EUR.
2.4. PLAN RESTRUKTURIRANJA I NOVI MODEL POSLOVANJA
(101)
Grčka je 16. travnja 2014. dostavila plan restrukturiranja Banke u kojem je objašnjeno na koji način Banka, kao kombinirani subjekt nastao preuzimanjem banke Nea Proton i Nove TT banke, namjerava ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost.
2.4.1. Domaće poslovanje
(102)
U okviru plana restrukturiranja Banka će se usredotočiti na svoje osnovne bankarske djelatnosti u Grčkoj. Iako je njezino inozemno poslovanje činilo oko 26 % kredita u 2010. (68), taj je udjel pao na 20 % već krajem 2012. te će se dalje smanjivati do […] % do kraja 2018. (69)
(103)
Glavni je prioritet Banke ponovno uspostaviti profitabilno i održivo bankarsko poslovanje u Grčkoj do kraja razdoblja restrukturiranja (31. prosinca 2018.). U tu svrhu plan za restrukturiranje uključuje niz mjera kojima se namjeravaju poboljšati operativna učinkovitost i neto kamatna marža banke te mjere kojima se poboljšavaju njezina kapitalna pozicija i struktura bilance.
(104)
U pogledu operativne učinkovitosti Banka je već započela s opsežnim programom racionalizacije davno prije preuzimanja Nove TT banke i banke Nea Proton. Od 2010. smanjila je svoju fizičku prisutnost u Grčkoj. Na samostalnoj osnovi (isključujući preuzimanja Nove TT banke i banke Nea Proton) smanjila je broj svojih podružnica s 564 u lipnju 2008. na […] 2014. te je smanjila i broj zaposlenika u Grčkoj (s 10 142 u 2008. na 9 037 u 2012.) (70).
(105)
Do završetka plana restrukturiranja Banka planira dodatno smanjiti i broj podružnica, sa 645 pro forma na dan 31. prosinca 2012. na […] na dan 31. prosinca 2018., kao i broj zaposlenika, s 12 430 na […] na osnovi pro forma, tj. uzimajući u obzir banku Nea Proton i Novu TT banku (71).
(106)
Povećanje učinkovitosti u smislu podružnica i zaposlenika pomoći će u smanjenju ukupnog troška kombiniranog bankarskog poslovanja u Grčkoj za […] % s 913 milijuna EUR na godišnjoj osnovi u 2013. (72) na […] milijuna u 2018. (73) Posljedično, očekivani omjer troškova i prihoda bankarskog poslovanja Banke u Grčkoj smanjit će se sa 60 % u 2012. na manje od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja.
(107)
U planu restrukturiranja opisano je i na koji će način Banka smanjiti svoje troškove financiranja, što je presudno za ponovnu uspostavu održivosti. Banka očekuje da će moći plaćati niže kamatne stope na svoje depozite na temelju stabilnijeg okruženja i posebno na temelju predviđene stabilizacije i oporavka grčkog gospodarstva, za koje se očekuje da će se ponovno poboljšati od 2014. nadalje. Očekuje se da će se marže na depozite (prosjek oročenih depozita, depozita po viđenju i stopa štednje) u Grčkoj smanjiti s 223 bazna boda 2012. na […] baznih bodova 2018. (74) To smanjenje marži postići će se uglavnom plaćanjem znatno nižih stopa na oročene depozite. Slično tome, ovisnost Banke o likvidnosnoj pomoći u izvanrednim situacijama i širem financiranju iz Eurosustava smanjit će se s 42,9 % njezine ukupne imovine na razini grupacije u 2012. na […] % u 2018. (75).
(108)
U planu restrukturiranja predviđeno je da će Banka ojačati i svoju bilancu. Njezin omjer neto kredita i depozita u Grčkoj smanjit će se na […] % 2018. (smanjenje sa 160 % 2012. i 115 % 2013.) (76), dok će se njezina adekvatnost kapitala poboljšati sa stopom osnovnog kapitala od […] % na razini grupacije u 2018. (77) (za razliku od negativnog kapitala prije prve dokapitalizacije za premošćivanje).
(109)
Još je jedan od strateških prioriteta Banke upravljanje lošim kreditima. Uz poboljšanje kreditnih postupaka u pogledu davanja novih kredita i restrukturiranja loših kredita, plan restrukturiranja usredotočen je na rješavanje umanjenih izloženosti stvaranjem nove jedinice za klijente u statusu neispunjavanja obveza. Ta će jedinica biti posvećena restrukturiranju umanjenih izloženosti. Ostvarit će korist od stručnosti 30 do 50 upravitelja poslovnih odnosa s klijentima koji su u statusu neispunjavanja obveza (78). Stopa loših kredita dosegnut će […] % na razini grupacije u 2015. ([…] % u 2015. za grčko domaće tržište (79)) i zatim se početi smanjivati, s očekivanom stopom od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja (80) (30 % u Grčkoj prije otpisa dugova). Umanjenja vrijednosti kredita Grčke središnje banke smanjit će se s 1 652 milijuna EUR 2013. na […] milijuna EUR 2018. (81) zahvaljujući oporavku grčkoga gospodarstva.
(110)
Povećanje operativne učinkovitosti, smanjenje neto kamatne marže i smanjenje troška rizika omogućit će Banci da od 2015. bude profitabilna u Grčkoj. Banka predviđa da će, na konsolidiranoj razini, njezini gubitci iznositi […] milijuna EUR 2014. i […] milijuna EUR 2015., dok će njezina dobit iznositi […] milijuna EUR u 2016., […] milijuna EUR u 2017. i […] milijuna EUR u 2018. (82) Njezin konsolidirani povrat na kapital dosegnut će […] % 2018. (83) Ta će se razina profitabilnosti ostvariti uglavnom zahvaljujući grčkom tržištu (s povratom na kapital od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja) dok će […] i […] zabilježiti niže razine profitabilnosti ([…] % odnosno […] %).
2.4.2. Međunarodno bankarsko poslovanje
(111)
Banka je već počela razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Već je prodala društva kćeri u Turskoj (Eurobank Tefken) i Poljskoj (EFG Poland). Komercijalna razlika, tj. razlika između nepodmirenog iznosa depozita i nepodmirenog iznosa kredita za određeno društvo kćer, preostale međunarodne mreže smanjila se s 1,7 milijardi EUR 2010. na 0,8 milijardi EUR, a operativni troškovi smanjili su se za 9 % između 2010. i 2012. (84).
(112)
Banka će nastaviti razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Točnije, Banka se obvezala da će smanjiti veličinu svojeg portfelja međunarodne imovine na 8,77 milijardi EUR do 30. lipnja 2017. Banka se obvezala i da će dodatno smanjiti taj portfelj na 3,5 milijardi EUR bude li GFFS trebao unijeti više od milijarde eura u okviru predstojećeg povećanja temeljnog kapitala.
(113)
Jedna je od mogućnosti koju je Banka razmotrila u okviru plana restrukturiranja kako bi se uskladila s tim ciljem prodaja njezinih aktivnosti u […] (85).
(114)
Ta otuđenja predstavljaju […] % inozemne imovine Banke na dan 31. prosinca 2012. Inozemna imovina stoga bi 31. prosinca 2018. iznosila […] milijardi EUR, a međunarodna mreža bila bi usredotočena na […] i […].
(115)
U planu restrukturiranja istaknuta je potreba za smanjenjem ovisnosti inozemnih društava kćeri o grčkom matičnom društvu u pogledu potreba za financiranjem te za nastavkom zaštite kapitalne pozicije Banke.
(116)
U tu svrhu Banka planira provesti program znatnog smanjenja troškova u međunarodnoj mreži, […]. Na primjer, u […] će se zatvoriti […] podružnica i smanjiti broj zaposlenika za […] zaposlenika od 31. prosinca 2012. do prodaje podružnice u […] (86).
(117)
Banka će svoje ukupno financiranje inozemnih društava kćeri smanjiti s dvije milijarde EUR 2012. na […] 2018. (87), a povrat na kapital dosegnut će […] % i […] % […] odnosno […].
2.4.3. Nebankarske aktivnosti: prodaja poduzeća za osiguranje i aktivnosti povezanih s nekretninama
(118)
Banka je smanjila svoj udjel u društvu kćeri za nekretnine Eurobank Properties na manje od 35 % povećanjem temeljnog kapitala, što je imalo pozitivan utjecaj na stopu osnovnog kapitala Banke (88). Banka će u potpunosti prodati to društvo kćer do 31. prosinca 2018.
(119)
Banka jednako tako planira prodati svoja društva kćeri za osiguranje do […].
2.4.4. Prikupljanje privatnog kapitala i doprinos postojećih dioničara i podređenih vjerovnika
(120)
Banka je uspješno prikupila kapital na tržištu i time smanjila potrebu za državnom potporom.
(121)
Udjeli dioničara znatno su razvodnjeni zbog dokapitalizacije iz proljeća 2013. s obzirom na to da je GFFS dobio 98,56 % dionica Banke, nakon čega je prethodno postojećim dioničarima preostalo samo 1,44 % udjela. Stoga je GFFS preuzeo potpunu kontrolu nad Bankom u lipnju 2013. Od 2008. nisu isplaćene dividende u novcu.
(122)
Banka je u veljači 2012. ponudila otkupiti hibridne instrumente od privatnih ulagatelja po cijeni između 40 % i 50 % njihove nominalne vrijednosti. Ta je otkupna cijena određena na temelju tržišne vrijednosti instrumenata i sadržavala je premiju ne veću od deset postotnih bodova koja je dodana kao poticaj ulagateljima da sudjeluju u otkupu. Ponuda je prihvaćena za gotovo 50 % ukupne nominalne vrijednosti instrumenata čime je Banka, nakon što je uzela u obzir troškove transakcije, ostvarila dobit od 248 milijuna EUR (89).
(123)
Banka je u svibnju 2013. najavila još jednu mjeru upravljanja pasivom. Banka je vjerovnicima ponudila priliku da pretvore svoje vrijednosne papire niže razine osnovnog i dopunskog kapitala, s nepodmirenim iznosom od 662 milijuna EUR, u redovne dionice po nominalnoj vrijednosti. Cijena pretvorbe određena je na razini jednakoj cijeni upisa koju je GFFS platio u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. (90) Ponuda je prihvaćena za 48 % vrijednosnih papira. S obzirom na to da su imatelji obveznica niže razine osnovnog i dopunskog kapitala pretvorili svoje vrijednosne papire u niže podređene instrumente bez novčane naknade, prikupljeni kapital dosegnuo je 317 milijuna EUR.
(124)
Kao rezultat dvaju otkupa, iznos podređenog i hibridnog duga smanjio se s 1 045 milijuna EUR na dan 31. prosinca 2011. na 283 milijuna EUR na dan 31. prosinca 2013. (91).
2.5. PREUZETE OBVEZE GRČKIH NADLEŽNIH TIJELA
(125)
Grčka se obvezala da će Banka i njezina povezana društva provesti plan restrukturiranja dostavljen 16. travnja 2014. te je preuzela dodatne obveze u pogledu provedbe plana restrukturiranja („preuzete obveze”). U ovom se odjeljku navodi sažetak preuzetih obveza iz Priloga.
(126)
Grčka se najprije obvezala da će Banka restrukturirati svoje komercijalne djelatnosti u Grčkoj ograničavanjem najvećeg broja podružnica i zaposlenika te najvišeg iznosa ukupnih troškova s kojima će se uskladiti do 31. prosinca 2017. (92).
(127)
Grčka se obvezala i da će Banka smanjiti trošak depozita prikupljenih u Grčkoj i uskladiti se s najvećim omjerom neto kredita i depozita do 31. prosinca 2017. (93).
(128)
U pogledu inozemnih društava kćeri Banke Grčka se obvezala da Banka neće davati dodatnu kapitalnu potporu osim ako su ispunjeni prethodno utvrđeni uvjeti. Grčka se obvezala i da će Banka znatno razdužiti svoju međunarodnu imovinu do 30. lipnja 2018. (94).
(129)
Grčka se obvezala da će Banka otuđiti svoje aktivnosti povezane s osiguranjem, svoje društvo kćer za nekretnine i niz vrijednosnih papira te da će smanjiti veličinu svojeg portfelja privatnog kapitala. Uz to, Banka neće kupovati špekulativne vrijednosne papire, uz ograničen broj iznimaka (95).
(130)
Grčka je izvršila niz preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja Banke. Obvezala se da će ograničiti naknade zaposlenicima i upraviteljima Banke, da će uskladiti Banku s grčkim pravom u pogledu korporativnog upravljanja i uspostaviti učinkovitu i primjerenu organizacijsku strukturu (96).
(131)
Grčka se obvezala i da će Banka poboljšati svoju kreditnu politiku kako bi spriječila diskriminaciju u svim fazama postupka davanja kredita i osigurala da se odlukama o odobravanju i restrukturiranju kredita nastoji povećati profitabilnost Banke na najveću moguću razinu. Grčka se obvezala da će Banka poboljšati praćenje kreditnog rizika te restrukturiranja kredita (97).
(132)
Niz preuzetih obveza odnosi se na poslovanje Banke s povezanim dužnicima. Tim se preuzetim obvezama namjerava osigurati da Banka ne odstupa od razborite bankarske prakse pri odobravanju ili restrukturiranju kredita svojim zaposlenicima, upraviteljima i dioničarima te javnim subjektima, političkim strankama i medijskim društvima (98).
(133)
Konačno, Grčka se obvezala da će uvesti dodatna ograničenja za Banku, kao što su zabrana isplate kupona i dividendi, zabrana preuzimanja i zabrana oglašavanja (99).
(134)
Te će preuzete obveze do 31. prosinca 2018. pratiti povjerenik za praćenje.
(135)
Neovisno o tome, u okviru trenutačnog povećanja kapitala Banke, s obzirom na to da GFFS štiti povećanje kapitala Grčka se obvezala da će provesti mjere predviđene člankom 6.a Zakona o GFFS-u, kako je izmijenjen 30. ožujka 2014., kojima se namjerava raspodijeliti preostali iznos manjka kapitala kreditne institucije imateljima njezinih instrumenata kapitala i drugih podređenih obveza, prema potrebi, prije svake dokapitalizacije koju provodi GFFS.
3. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENIH ISTRAŽNIH POSTUPAKA
3.1. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(136)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li ispunjeni uvjeti iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008. (100) u pogledu primjerenosti, nužnosti i razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje koju je u korist Banke proveo GFFS (mjera B1).
(137)
U pogledu primjerenosti te mjere, s obzirom na to da je potpora pristigla nakon prethodne dokapitalizacije i potpore za likvidnost i uzimajući u obzir dugo razdoblje sanacije, Komisija je izrazila sumnje u to da je Banka poduzela sve moguće radnje kako bi izbjegla buduće potrebe za potporom (101). Uz to, Komisiji nije bilo jasno tko će upravljati Bankom nakon što je prva dokapitalizacija za premošćivanje zamijenjena trajnom dokapitalizacijom (102) s obzirom na to da bi Bankom mogla početi upravljati država ili manjinski privatni vlasnici. Komisija je napomenula da bi htjela osigurati da se kvaliteta upravljanja Bankom i posebno njezin postupak davanja kredita ne pogoršaju ni u jednom od tih dvaju slučajeva.
(138)
U pogledu nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u uvodnoj izjavi 66. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga jesu li bile poduzete sve moguće mjere kako bi se izbjegla buduća potreba Banke za potporom. Nadalje, s obzirom na to da trajanje razdoblja dokapitalizacije za premošćivanje nije bilo točno određeno, Komisija nije mogla zaključiti je li ono bilo dostatno i u skladu s načelima naknade i podjele obveza u okviru pravila za državne potpore. Osim toga, s obzirom na to da uvjeti konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u trajnu dokapitalizaciju nisu bili poznati u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke, Komisija ih nije mogla procijeniti.
(139)
U pogledu razmjernosti mjere Komisija je izrazila sumnje u pogledu dostatnosti zaštite (zabrane oglašavanja, zabrane isplate kupona i dividendi, zabrane opcija kupnje i zabrane otkupa kako je opisano u uvodnoj izjavi 71. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke) u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje. Nadalje, u uvodnoj izjavi 72. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je navela da bi zbog nedostatka pravila kojima se sprječava da GFFS koordinira sve četiri najveće grčke banke (odnosno Banku, banku Alpha, GSB i Piraeus) i zbog nedostatka primjerene zaštite kako bi se izbjeglo dijeljenje poslovno osjetljivih informacija moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja Stoga je Komisija predložila imenovanje povjerenika za praćenje koji bi bio fizički prisutan u Banci.
3.2. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU BANKE NEA PROTON
(140)
Komisija je 26. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li intervencija u vrijednosti 1 122 milijuna EUR u okviru programa za likvidacije GJFDU-a (mjera NP1) te GFFS-ova dokapitalizacija od 250 milijuna EUR i dokapitalizacije ukupne vrijednosti od 300 milijuna EUR (mjera NP2) za banku Nea Proton bile u skladu s općim kriterijima spojivosti i zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji (103) i Komunikacije o restrukturiranju (104) (ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti, podjela obveza i ograničavanje potpore na najmanju potrebnu mjeru te ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja).
(141)
U pogledu primjerenosti mjera Komisija je navela da su te mjere bile primjerene kao potpora za sanaciju.
(142)
U pogledu nužnosti mjera Komisija je napomenula da je intervencija u obliku programa za likvidacije GJFDU-a bila potrebna i u pogledu njezina iznosa i u pogledu oblika, a dokapitalizacije GFFS-a bile su potrebne samo u pogledu oblika. Međutim, u pogledu iznosa dokapitalizacija GFFS-a u Komisija je u uvodnoj izjavi 59. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton izrazila sumnje u pogledu mogućnosti banke Nea Proton da ponovno uspostavi svoju dugoročnu održivost na samostalnoj osnovi i u pogledu toga je li samostalno restrukturiranje bilo najjeftinija mogućnost. Nadalje, u uvodnim izjavama 60. i 61. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je izjavila da su zbog nemogućnosti banke Nea Proton da u dostatnoj mjeri nadoknadi dokapitalizaciju GFFS-a nastale sumnje u pogledu temeljne stabilnosti banke, zbog čega je nastala potreba za dubinskim restrukturiranjem.
(143)
U pogledu razmjernosti mjera Komisija je smatrala da su te mjere bile razmjerne kao potpora za sanaciju.
(144)
U pogledu ponovne uspostave dugoročne održivosti banke Nea Proton, Komisija je u uvodnoj izjavi 65. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton izrazila sumnje u pogledu toga može li se uspostaviti održivost te banke na samostalnoj osnovi.
(145)
Komisija je izrazila sumnju da je predloženo restrukturiranje dostatno u usporedbi s dubinom potrebnog restrukturiranja s obzirom na nedostatak dostatne naknade.
3.3. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU NOVE TT BANKE
(146)
Komisija je 6. svibnja 2013. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li financiranje u vrijednosti od 4,1 milijarde EUR za manjak sredstava za aktivnosti prenesene s TT banke na Novu TT banku (mjera NTT1), dokapitalizacija Nove TT banke koju je proveo GFFS u iznosu od 500 milijuna EUR (mjera NTT2), dokapitalizacija u iznosu od 224,96 milijuna EUR u obliku povlaštenih dionica u okviru Programa potpore grčkim bankama za TT banku (mjera TT) i intervencija od 0,68 milijardi EUR u okviru programa za likvidacije GJFDU-a u korist imovine T banke koja je prenesena na TT banku (mjera T) bili u skladu s općim kriterijima spojivosti i zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o restrukturiranju (ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti, podjela obveza i ograničavanje potpore na najmanju potrebnu mjeru te ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja).
(147)
Komisija je smatrala da su mjere NTT2 i NTT1 bile primjerene i nužne kao potpora za sanaciju s obzirom na njihov oblik. U pogledu nužnosti mjere NTT2 u smislu njezina iznosa, Komisija je, sumnjajući u dugoročnu održivost Nove TT banke na samostalnoj osnovi, smatrala da je moguće da restrukturiranje na samostalnoj osnovi nije jedina i najjeftinija raspoloživa mogućnost (105). U pogledu naknade za obje mjere Komisija je izjavila da je pokrivanje manjka financijskih sredstava konačan trošak bez poravnanja budućih prihoda, što je potaknulo potrebu za dubinskim restrukturiranjem (106).
(148)
U pogledu razmjernosti obiju mjera Komisija je smatrala da su mjere NTT2 i NTT1 bile razmjerne kao potpora za sanaciju u kratkoročnom smislu, ali je u uvodnoj izjavi 79. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke zatražila da se hitno uvedu mjere za ograničavanje negativnih učinaka prelijevanja.
(149)
U pogledu spojivosti mjere T Komisija je već bila privremeno odobrila tu mjeru kao potporu za sanaciju 16. svibnja 2012. u svojoj Odluci o likvidaciji T banke („Odluka o T banci”) (107), ali nije mogla dati konačno odobrenje za potporu aktivnostima T banke koje su prenesene na TT banku. Komisija je u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke (108) produžila odobrenje mjere kao potpore za sanaciju dok ne donese konačnu odluku o ažuriranoj verziji plana restrukturiranja TT banke.
(150)
U pogledu spojivosti tih mjera s Komunikacijom o restrukturiranju, Komisija je izrazila sumnju u pogledu mogućnosti Nove TT banke da samostalno ponovno uspostavi dugoročnu održivost. Ta se sumnja temeljila na ograničenom broju predloženih mjera koje bi Nova TT banka poduzela za stvaranje dobiti u budućnosti, na nesigurnosti programa za dobrovoljno umirovljenje u pogledu trenutka provođenja i prihvaćenosti programa među zaposlenicima, na nedostatku daljnjih mjera za smanjenje troškova povezanih sa zaposlenicima, nedostatku mjera za racionalizaciju mreže podružnica nakon preuzimanja T banke i istodobnog neiskorištavanja mogućih sinergija (109).
(151)
Komisija je u uvodnim izjavama 90. i 91. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke izrazila zabrinutost u pogledu toga hoće li se ambiciozno smanjenje kamatnih marži na postojeće depozite i povećanje kreditnih marži na izdavanje novih kredita moći provesti, a da Nova TT banka ne izgubi znatan broj klijenata i ne odobri nikakve rizične kredite. Nadalje, Komisija je sumnjala da će Nova TT banka moći udvostručiti svoj kreditni portfelj kako je planirano i da će, s obzirom na nedostatak stručnosti, moći ostvariti planiranu znatnu stopu povećanja neto kamatnih prihoda.
(152)
Stoga je u uvodnoj izjavi 95. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija zauzela stav da bi se reintegracijom TT banke u veće održivo financijsko društvo povećali izgledi za održivost Nove TT banke jer bi se time omogućili racionalizacija troškova, ponovno određivanje cijene depozita i novih kredita te ponuda šireg raspona proizvoda.
(153)
Budući da su gospodarske aktivnosti koje su se prethodno provodile u okviru TT Banke prenesene na Novu TT banku, uključujući aktivnosti T banke, Komisija je pokrenula službeni istražni postupak u pogledu toga nudi li se mjerama T i TT dugoročno rješenje za održivost Nove TT banke i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.
(154)
U pogled podjele obveza Komisija je smatrala da se restrukturiranjem na samostalnoj osnovi povećavaju troškovi restrukturiranja, zbog čega je sumnjala da je državna potpora ograničena na najmanju mjeru. Nadalje, Komisija je napomenula da je, unatoč tome što je ostvarena dostatna podjela obveza među dionicima i podređenim dužnicima, što je vjerojatno najviše što je bilo izvedivo, nedostatak naknade pokrenuo potrebu za dubinskim restrukturiranjem, ne samo u smislu mjera održivosti, nego i u smislu mjera za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija je napomenula i da je to što je velik dio nastalih gubitaka proizišao iz otpisa duga u korist države predstavljalo opravdanje za niže naknade (110).
(155)
U pogledu narušavanja tržišnog natjecanja Komisija je izjavila da su golemi iznos potpore koji su primile TT banka i prenesene aktivnosti T banke te nedostatak naknade bili znak da je potrebno dubinsko restrukturiranje i smanjenje prisutnosti Nove TT banke na tržištu. Nadalje, iako su gubitci najvećim dijelom proizišli iz GDO-ova, Komisija je uočila da TT banka raspolaže većim brojem GDO-ova nego ostale grčke banke u odnosu na njezinu veličinu te je smatrala da to odražava neprimjereno preuzimanje rizika (111). Konačno, napomenula je da bi, iako je Nova TT banka ostala na tržištu gotovo jednako dugo kao prethodno TT banka, narušavanje tržišnog natjecanja bilo ograničeno s obzirom na relativno malu veličinu Nove TT banke i to što ona ne posluje u inozemstvu. Međutim, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga jesu li poduzete dostatne mjere za ograničavanje pretjeranog narušavanja tržišnog natjecanja te je smatrala da bi mogle biti potrebne zabrana poduzetniku u vladajućem položaju na tržištu u pogledu određivanja cijena i druge mjere u pogledu ponašanja na tržištu (112).
4. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
PRIMJEDBE BANKE IZ GRČKE
(156)
Komisija je 3. siječnja 2013. primila primjedbe koje je dostavila banka iz Grčke u vezi s Odlukom o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Iz te su grčke banke primijetili da je dokapitalizacija grčkih banaka koju je proveo GFFS u načelu predstavljala pozitivan korak k zdravijem i održivijem bankarskom sustavu te nisu iskazali primjedbe na dokapitalizaciju Eurobanke.
(157)
Međutim, iako su izrazili svoju punu potporu načelu dokapitalizacije grčkih banaka koju provodi GFFS, iz te su grčke banke objasnili da se u cilju što manjeg narušavanja tržišnog natjecanja i izbjegavanja diskriminacije očekivalo da će dokapitalizacija koju provodi GFFS biti otvorena svim bankama koje posluju u Grčkoj u sličnim okolnostima.
5. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENIM ISTRAŽNIM POSTUPCIMA
5.1. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(158)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS u vezi s Odlukom o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke.
5.1.1. Primjedbe koje je pripremila Grčka središnja banka
(159)
U pogledu primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci napomenuli su da je iznos od 18 milijardi EUR kapitala s pomoću kojih je GFFS dokapitalizirao četiri najveće grčke banke u svibnju 2012. bio manji od konačnog iznosa koji je bio potreban kako bi te banke postupno dosegle i održale stopu osnovnog kapitala postavljenu na 10 % do lipnja 2012. i stopu osnovnog kapitala postavljenu na 7 % u okviru trogodišnjeg negativnog scenarija u stresnim uvjetima. Napomenuli su i da je prva dokapitalizacija za premošćivanje bila privremena s obzirom na to da bi se postupak dokapitalizacije zaključio povećanjima temeljnog kapitala tih četiriju banaka.
(160)
U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je i da je dokapitalizacija najvećih grčkih banaka dio dugoročnijeg restrukturiranja grčkog bankarskog sektora. Napomenuto je da se u slučajevima u kojima banka ostaje u privatnom vlasništvu uprava najvjerojatnije neće mijenjati dok u slučaju u kojem je banka u državnom vlasništvu (odnosno, u vlasništvu GFFS-a), GFFS može imenovati novu upravu koju će, u svakom slučaju, procijeniti Grčka središnja banka. Iz Grčke središnje banke napomenuli su da oni neprekidno procjenjuju okvir korporativnog upravljanja, adekvatnost uprave i profil rizičnosti svake banke kako bi se osiguralo da se ne poduzima pretjerani rizik. Istaknuli su i da je GFFS već imenovao predstavnike u Upravnom odboru dokapitaliziranih banaka.
(161)
Što se tiče nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da je dokapitalizacija banke bila ograničena kako bi se osiguralo ispunjenje minimalnih kapitalnih zahtjeva (8 %) koji su tada bili primjenjivi. Navedeno je i da je razlog dugotrajnom razdoblju prije dokapitalizacije bilo izrazito pogoršanje poslovnog okruženja u Grčkoj i učinak programa UPS-a, složenost cijelog projekta i potreba za maksimalnim povećanjem sudjelovanja privatnih ulagatelja u povećanjima temeljenog kapitala.
(162)
U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da je potpuna provedba plana restrukturiranja koji će se dostaviti Komisiji zaštićena činjenicom da će obustava prava glasa GFFS-a biti ukinuta ako se, između ostalog, plan restrukturiranja bitno prekrši. U Grčkoj središnjoj banci isto su tako primijetili da razlog poteškoća Banke nije bila preniska procjena rizika koju je izvršila uprava Banke ili agresivne poslovne mjere.
5.1.2 Primjedbe koje je pripremio GFFS
(163)
Što se tiče primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, kako bi se riješilo pitanje mogućeg uplitanja države u slučaju da država osigura velike iznose državne potpore preko GFFS-a i GFFS ima puno pravo glasa, iz GFFS-a su izjavili da se banke koje financira GFFS ne smatraju javnim subjektima ili subjektima koje nadzire država i da njih ne bi nadzirala država nakon što ih GFFS trajno dokapitalizira. Iz GFFS-a istaknuli su da je ona potpuno neovisan privatnopravni subjekt s autonomijom u odlučivanju. Banka ne podliježe nadzoru države, u skladu s člankom 16.C stavkom 2. Zakona o GFFS-u, u skladu s kojim kreditne institucije kojima je GFFS osigurao potporu u obliku kapitala nisu dio šireg javnog sektora. Upućivalo se i na upravljačku strukturu GFFS-a.
(164)
U pogledu intervencija GFFS-a u upravu Banke, u GFFS-u su napomenuli da će poštovati autonomiju Banke te da se neće uplitati u njezino svakodnevno upravljanje s obzirom na to da je njegova uloga ograničena na način utvrđen u Zakonu o GFFS-u. Naveli su da neće biti uplitanja države ili usklađivanja i da će odluke Banke u pogledu postupka kreditiranja (između ostalog o kolateralu, određivanju cijena i solventnosti dužnika) biti donesene na temelju komercijalnih kriterija.
(165)
U GFFS-u su naglasili da je Zakonom o GFFS-u i sporazumom prije upisa postavljena primjerena zaštita kako bi se postojeće privatne dioničare spriječilo u prekomjernom preuzimanju rizika. Ukazali su na sljedeće elemente: i. imenovanje predstavnika GFFS-a kao neovisnih članova bez izvršnih funkcija u Upravnom odboru Banke i njihovo sudjelovanja u odborima; ii. GFFS koji provodi dubinsku analizu u Banci; i iii. činjenica da bi nakon završne dokapitalizacije njezina prava glasa bila ograničena sve dok bi Banka bila u skladu s uvjetima plana restrukturiranja.
(166)
S obzirom na nužnost prve dokapitalizacije za premošćivanje, a ponajprije s obzirom na razinu naknade potpore, u GFFS-u su izjavili da je naknada dogovorena s predstavnicima Komisije, ESB-om i MMF-om. Tom dogovorenom razinom u obzir uzeto je da bi prva dokapitalizacija za premošćivanje bila pretvorena u trajnu dokapitalizaciju do 30. rujna 2012., što je rok koji je bio određen u ožujku 2012. u okviru MGFP-a između Komisije, ESB-a i Grčke.
(167)
U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u GFFS je primijećeno da su mjere koje su u GFFS-u bile donesene, poput onih opisanih u uvodnoj izjavi (165). ove Odluke, dovoljna zaštita s obzirom na velike iznose primljene potpore produljenog razdoblja sanacije. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da su na snazi primjerene mjere kojima bi se osiguralo da banke u kojima GFFS sudjeluje međusobno ne dijele poslovno osjetljive informacije. Takve mjere uključuju imenovanje raznih predstavnika GFFS-a u te banke, mandate upućene onim predstavnicima koji posebno štite od protoka informacija od jednog do drugog predstavnika i jasne interne upute tim službenicima da ne prenose poslovno osjetljive informacije o bankama. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da se ne ostvaruju njihova prava povezana s bankama na način koji može spriječiti, ograničiti, narušiti ili znatno smanjiti ili ometati učinkovitu konkurenciju. Konačno, u GFFS-u su istaknuli da članovi njegova Upravnog odbora i njegovi zaposlenici podliježu strogim pravilima o povjerljivosti i fiducijarnim obvezama te ih obvezuju odredbe povezane s čuvanjem poslovne tajne u odnosu na njihov posao.
5.2. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU BANKE NEA PROTON
(168)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS koje se odnose na Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton.
5.2.1. Primjedbe koje je pripremila Grčka središnja banka
(169)
U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da banka Nea Proton, kao privremena kreditna institucija u vlasništvu GFFS-a, nije mogla samostalno osigurati dugoročniji poslovni plan. Nadalje, Grčka središnja banka napomenula je da detaljno prati provedbu poslovnog plana koji je pripremio GFFS za banku Nea Proton te ga dostavio Komisiji kako bi se osiguralo da bi se banka Nea Proton mogla prodati u razdoblju utvrđenom zakonom.
(170)
Što se tiče stope rasta profitabilnosti, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da bi najveći dio rasta predviđao tijekom 2013. (kada se očekivalo da će se neto kamatni prihodi povećati na 55,3 milijuna EUR, u usporedbi s 22,7 milijuna u 2012.), uglavnom proizlazio iz smanjenja ukupnih kamatnih rashoda te bio rezultat dvaju čimbenika: obnavljanja oročenih depozita koji su imali visoke prinose u boljim uvjetima i smanjenja od 30 % ukupnog nepodmirenog iznosa depozita tijekom prve polovine 2012. Nadalje, u Grčkoj središnjoj banci naglasili su činjenicu da će od 2013. nadalje podaci o neto kamatnim prihodima biti prilično stabilni i da neće biti sumnji u pogledu sposobnosti banke Nea Proton da postigne svoj cilj.
5.2.2. Primjedbe koje je pripremio GFFS
(171)
Što se tiče nužnosti mjera u korist banke Nea Proton, GFFS je napomenuo je da je Grčka središnja banka primjereno nadležno tijelo koje odlučuje o mjerama likvidacije i da je GFFS unio minimalni kapital potreban u regulatorne svrhe.
(172)
U pogledu ponovnog uspostavljanja dugoročne održivosti banke Nea Proton, u GFFS-u uputili su na okvir za likvidacije u sklopu kojeg je GFFS morao prodati banku Nea Proton u roku od dvije godine te su se složili s Komisijom da bi banka Nea Proton mogla biti dio većeg i održivog subjekta. Iako je plan restrukturiranja za banku Nea Proton bio temeljen na modelu „samostalne održivosti”, u GFFS-u su objasnili da je njihov cilj bio olakšati prodaju te banke poboljšavanjem privlačnosti za ulagatelje i njezinih financijskih rezultata. U GFFS-u su primijetili da dokapitalizacija banke Nea Proton nije omogućila samo poštovanje minimalne stope adekvatnosti kapitala, nego je isto tako poboljšala i njezino financijsko stanje i privlačnost za bilo koja buduća spajanja s drugim malim bankama. GFFS je napomenuo i da je dodatna dokapitalizacija bila potrebna za pokrivanje gubitaka od umanjenja povezanih s programima UPS-a i povećanim troškovima rezerviranja za kredite.
(173)
U GFFS-u primijetili su da su u banci Nea Proton poboljšali trošak financiranja i zadržavanje depozita. Oslanjanje banke Nea Proton na Eurosustav smanjilo se tijekom 2012. te je ona poboljšala svoju likvidnosnu poziciju. Dodatnom se dokapitalizacijom pomoglo sniziti kamatne stope na depozite i poboljšati kamatne marže. Banka Nea Proton već je ponovno odredila cijenu dijela svog kreditnog portfelja koristeći se određivanjem cijene na temelju rizika s kamatnim stopama prilično iznad troška financiranja. Nadalje, planirana stopa rasta neto kamatnih prihoda ostvarila bi se opreznim proširenjem na korporativnom tržišnom segmentu te proširenjem kvalitete portfelja.
(174)
U GFFS-u primijećeno je da je u 2012. banka Nea Proton znatno smanjila svoje operativne troškove, da će njezina dva društva kćeri prestati poslovati, da je njezino sudjelovanje u posredništvu u osiguranju uvelike smanjeno i da njezine aktivnosti trgovanja za vlastiti račun završavaju.
(175)
Konačno, u GFFS-u su napomenuli da bi narušavanje tržišnog natjecanja bilo ograničeno s obzirom na mali udjel banke Nea Proton u ukupnoj imovini banaka u Grčkoj i na činjenicu da se nije razmišljalo o agresivnom preuzimanju depozita.
5.3. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU NOVE TT BANKE
(176)
Ministarstvo financija dostavilo je 19. srpnja 2013. primjedbe koje se odnose na Odluku o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke.
(177)
U pogledu nužnosti mjere NTT1 Ministarstvo financija dodalo je da je točna vrijednost imovine i obveza koje su bile prenesene Novoj TT banci bila definirana na temelju izvješća vanjskih revizora u skladu s člankom 63.E stavkom 6. Zakona 3601/2007.
(178)
U pogledu nužnosti mjere NTT2 u Ministarstvu financija primijećeno je da se Drugim programom prilagodbe za Grčku (druga revizija - svibanj 2013.) tražila prodaja Nove TT banke trećoj strani do 15. srpnja 2013.
(179)
U pogledu naknade mjera NTT1 i NTT2 Ministarstvo financija napomenulo je da GFFS, koji pokriva manjak financijskih sredstava do 31. prosinca 2013. umjesto GJFDU-a, ima pravo prioriteta na potraživanja prije ostalih neosiguranih vjerovnika u slučaju likvidacije imovine koja je ostala u vlasništvu TT banke i da samo potraživanja zaposlenika na primitak 50 % njihove naknade imaju prednost pred potraživanjima GFFS-a. Stoga je primijećeno da će ishod likvidacije te imovine uglavnom koristiti GFFS-u te tako smanjiti trošak koji snosi država.
(180)
Što se tiče ponovnog uspostavljanja dugoročne održivosti Nove TT banke, u Ministarstvu financija primijećeno je da kao privremena kreditna institucija Nova TT banka mora biti prodana u roku od dvije godine od osnivanja u skladu s člankom 63.E Zakona 3601/2007. U skladu s MGFP-om od svibnja 2013. prodaja Nove TT banke bi bila gotova do 15. srpnja 2013., čime bi se osigurala dugoročna održivost njezinih djelatnosti.
6. PROCJENA POTPORE POVEZANA S PREUZETIM PODUZEĆIMA
6.1. PROCJENA POTPORE POVEZANA S BANKOM NEA PROTON
6.1.1. Postojanje i iznos potpore
(181)
Komisija mora uspostaviti usklađenost državne potpore s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. Prema toj odredbi državna potpora jest svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama.
6.1.1.1. Postojanje potpore u obliku mjera odobrenih u okviru Programa potpore grčkim bankama (mjere Pr1, Pr2 i Pr3)
(182)
Dokapitalizacija Proton banke koju je provela Grčka u iznosu od 80 milijuna EUR u svibnju 2009. (mjera Pr1), grčki državni vrijednosni papiri u iznosu od 78 milijuna EUR koje je Proton banka dobila u travnju 2009. (mjera Pr2) i državno jamstvo dano Proton banci za izdane obveznice nominalne vrijednosti od 149,4 milijuna EUR u srpnju 2010. (mjera Pr3) dodijeljene su u okviru Programa potpore grčkim bankama (113). U Odluci kojom se taj program odobrava Komisija je zaključila da bi mjere dodijeljene u okviru tog programa činile državnu potporu.
(183)
Kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 38. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, Banka Nea Proton štiti gospodarske djelatnosti Proton banke. Banka Nea Proton ostvarila je koristi od mjera Pr1, Pr2 i Pr3 jer su one pridonijele stabilizaciji i nastavku gospodarskih djelatnosti koje su na nju prenesene i koje inače ne bi više postojale. Stoga Komisija smatra da su gospodarske djelatnosti prenesene na banku Nea Proton od mjera ostvarile koristi.
6.1.1.2. Postojanje potpore u obliku pokrića manjka financijskih sredstava banke Nea Proton (mjera NP1)
(184)
U uvodnim izjavama 31. do 37. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je već utvrdila da mjera NP1, intervencija u okviru programa za likvidacije GJFDU-a i GFFS-a za pokrivanje manjka financijskih sredstava čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U uvodnoj izjavi 38. iste odluke Komisija je smatrala da je banka Nea Proton stvarni korisnik te mjere s obzirom na to da banka Nea Proton pruža zaštitu gospodarskoj djelatnosti Proton banke koja i dalje postoji zbog te primljene potpore.
6.1.1.3. Postojanje potpore u obliku unosa početnog temeljnog kapitala koji je osigurao GFFS i dodatnoj dokapitalizaciji koju je proveo GFFS u 2012. (mjera NP2)
(185)
U uvodnim izjavama 41. do 43. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je već utvrdila da je dokapitalizacija koju je proveo GFFS u iznosu od 250 milijuna EUR i dodatna dokapitalizacija koja se očekivala u vrijeme te Odluke, u iznosu od ukupno 300 milijuna EUR, bila državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (93). ove Odluke, od mogućih dodatnih 300 milijuna EUR u kapitalu, GFFS je na kraju pridonio s dodatnih 265 milijuna EUR u 2012., što dovodi do ukupne potpore u obliku dokapitalizacije u 2011. i 2012. u iznosu od 515 milijuna EUR (mjera NP2).
6.1.1.4. Postojanje potpore u obliku dokapitalizacije banke Nea Proton koju je proveo GFFS prije njezine prodaje Banci (NP3)
(186)
Komisija dokapitalizaciju banke Nea Proton koju je proveo GFFS-a prije njezine prodaje Banci u iznosu od 395 milijuna EUR smatra državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
(187)
GFFS, tijelo koje je osnovala i koje financira Grčka kako bi pružila potporu bankama, osigurao je dokapitalizaciju i to s pomoću državnih sredstava. Nadalje, ta je mjera po svojoj prirodi selektivna jer od dokapitalizacije ima koristi samo banka Nea Proton.
(188)
Štoviše, intervencijom se banci Nea Proton pruža jasna prednost jer joj omogućuje daljnje obavljanje bankarskih djelatnosti. Bez dokapitalizacije bi banka Nea Proton, koja je imala vrlo negativni kapital, otišla u stečaj. U takvim okolnostima ne bi bilo moguće prodati banku Nea Proton i integrirati je u veći subjekt. Nadalje, dokapitalizacija nije u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Čak suprotno, 395 milijuna EUR dokapitalizacije omogućilo je prodaju banke Nea Proton za cijenu od jednog eura. Privatni ulagatelj ne bi izabrao nastavak dokapitalizacije i pustio bi da banka Nea Proton ode u stečaj, čime bi sačuvao 395 milijuna EUR.
(189)
Nova Proton banka konkurent je drugim bankama, uključujući podružnice inozemnih banaka, koje su aktivne u Grčkoj ili su potencijalno zainteresirane za ulazak na grčko tržište. Stoga dokapitalizacija utječe na trgovinu između država članica i može narušiti tržišno natjecanje.
(190)
Komisija je stoga zaključila da dokapitalizacija banke Nea Proton od 395 milijuna EUR čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
Korisnik mjere NP3
(191)
Kao što je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 188., Komisija banku Nea Proton smatra korisnikom dokapitalizacije banke Nea Proton u iznosu od 395 milijuna EUR jer se potporom omogućio nastavak njezinih gospodarskih djelatnosti unutar Banke.
(192)
Što se tiče pitanja uključuje li prodaja banke Nea Proton državnu potporu Banci, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija treba procijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi. Posebno je potrebno istražiti: i. je li postupak prodaje bio javan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima; te iii. je li financijska ustanova ili vlada u najvećoj mogućoj mjeri povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze.
(193)
Banka je stekla dionice banke Nea Proton jer je dostavila jedinu valjanu ponudu u okviru nediskriminirajućeg postupka nadmetanja otvorenog ostalim bankama i financijskim institucijama. Financijski savjetnik GFFS-a obratio se velikom broju banaka, financijskih institucija i sponzora i samo je njih četvero iskazalo interes za preuzimanje banke Nea Proton, od kojih je samo dvoje, Banka i jedan fond za zaštitu od rizika (114), poslalo konačne ponude. Ponuda Banke bila je jedina koja je bila u skladu s postupovnim pismom GFFS-a.
(194)
Komisija smatra da je ponuda bila javna i nediskriminirajuća jer je financijski savjetnik kontaktirao s velikim brojem banaka i unaprijed je odredio zahtjeve i vremenski okvir koji je trebalo ispuniti kako bi ponuda bila valjana. Komisija stoga zaključuje da se postupkom nadmetanja dopušta isključuje postojanje potpore kupcu.
(195)
Banka je platila naknadu u iznosu od jednog eura, a GFFS je preuzeo obvezu dokapitalizacije banke Nea Proton prije njezine prodaje. Tom se negativnom cijenom (odnosno, uzimanjem u obzir dokapitalizacije banke Nea Proton netom prije prodaje) ne isključuje činjenica da prodajna cijena odražava tržišnu vrijednost poslovanja (115) jer je neto kapital banke Nea Proton očito bio negativan i očekivalo se da će nastaviti bilježiti gubitke. Komisija nije imala razloga vjerovati da dana ponuda i plaćena cijena nisu odražavali tržišnu cijenu poslovanja. Posljedično, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., točke 20. Komunikacije o restrukturiranju i vlastite prakse u pogledu odlučivanja (116), Komisija zaključuje da je prodajna cijena bila tržišna cijena i da se potpora Banci može izuzeti.
6.1.1.5. Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu primljene potpore
(196)
Na temelju uvodnih izjava 182. do 190. Komisija smatra da mjere Pr1, Pr2 i Pr3, NP1, NP2 te NP3 sve ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora te da čine državnu potporu. Što se tiče mjera Pr1, Pr2 i Pr3, Komisija zaključuje da s obzirom na to da su pridonijele nastavljanju postojanja djelatnosti Proton banke koje su kasnije bile prenesene banci Nea Proton, može se smatrati da su isto tako koristile banci Nea Proton koja pruža zaštitu tim djelatnostima. Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi (184)., korisnik mjere NP1 jest banka Nea Proton koja pruža zaštitu prenesenim djelatnostima Proton banke. Nadalje, banka Nea Proton isto je tako korisnica mjera NP2 i NP3.
(197)
Stoga Komisija zaključuje da su djelatnosti banke Nea Proton primile državnu potporu u obliku kapitala u iznosu od 2 111,6 milijuna EUR (mjere Pr1, NP1, NP2 i NP3), uz državna jamstva u iznosu od 149,4 milijuna EUR (mjera Pr3) i grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 78 milijuna EUR (mjera Pr2), kao što je sažeto u tablici 9.
Tablica 9
Pregled ukupne potpore koju su primile Proton banka i banka Nea Proton
Korisnik potpore
Mjera
Priroda potpore
Iznos potpore (u milijunima EUR)
Djelatnosti Proton banke
Pr1
Dokapitalizacija
80
Djelatnosti banke Nea Proton
NP1
Financiranje manjka financijski sredstava za prijenos iz PB-a u NPB
1 121,6
NP2
Dokapitalizacija
515
NP3
Dokapitalizacija
395
Ukupni iznos dodijeljene potpore u obliku kapitala
2 111,6
Korisnik potpore
Mjera
Priroda potpore
Djelatnosti Proton banke
Pr2
Zaduživanje izdavanjem obveznica
78
Pr3
Jamstvo
149,4
Ukupni odobreni iznos potpore za likvidnost
227,4
6.1.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti
(198)
Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.
(199)
Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu države članice i da se mjerama za potporu banaka taj poremećaj može ispraviti. To je potvrđeno Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o restrukturiranju. Komisija i dalje smatra da su zahtjevi za državnu potporu koji se moraju odobriti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora ispunjeni s obzirom na ponovno pojavljivanje stresnih uvjeta na financijskim tržištima. Komisija je to potvrdila donošenjem Komunikacije o produženju (117) iz 2011. i Komunikacije o bankarstvu (118) iz 2013.
(200)
U pogledu grčkog gospodarstva u svojim odlukama o odobravanju i produljenju Programa potpore grčkim bankama, kao i u svojim odobrenjima mjera državne pomoći koju je Grčka dodijelila pojedinačnim bankama (119), Komisija je potvrdila da postoji prijetnja ozbiljnog narušavanja u grčkom gospodarstvu i da je državna potpora bankama primjerena za ispravljanje tog poremećaja. Stoga bi pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.
(201)
Kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti:
(a) primjerenost: potpora mora biti dobro usmjerena kako bi se učinkovito postigao cilj ispravljanja ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu; to ne bi bio slučaj da mjera nije primjerena za ispravljanje poremećaja;
(b) nužnost: mjera potpora mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje cilja; stoga se ona mora sastojati od minimalnog iznosa koji je nužan za postizanje cilja i poprimiti oblik koji je najprimjereniji za ispravljanje poremećaja;
(c) razmjernost: pozitivni učinci mjere moraju biti primjereno uravnoteženi u usporedbi s narušavanjem tržišnog natjecanja kako bi se narušavanje ograničilo na najmanju moguću mjeru nužnu za postizanje ciljeva mjere.
(202)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(203)
Komunikacijom o dokapitalizaciji (120) utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizacije koje provodi država.
(204)
Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju (121) objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana za restrukturiranje Banke u okviru Komunikacije za restrukturiranje Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 7.
6.1.3. Procjena spojivosti mjera potpore u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o dokapitalizaciji
6.1.3.1. Spojivost mjera Pr1, Pr2 i Pr3 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008.
(205)
Mjere Pr1, Pr2 i Pr3 dodijeljene su u okviru Programa potpore grčkim bankama. Mjere uključene u okviru tog programa već su ocijenjene kao spojive s unutarnjim tržištem u odluci Komisije od 19. studenoga 2008.
6.1.3.2. Spojivost mjera NP1 i NP2 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
(206)
Komisija je odobrila mjere NP1 i NP2 kao potpore za sanaciju u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton. Međutim, kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (142)., Komisija je bila zabrinuta u pogledu nužnosti iznosa mjere NP2 povezane s mogućnošću banke Nea Proton da ponovno uspostavi svoju samostalnu dugoročnu održivost te je stoga dovela u pitanje opciju samostalne održivosti kao najjeftinije raspoložive opcije. Ta je zabrinutost riješena prodajom banke Nea Proton Banci 15. srpnja 2013. Budući da je banka Nea Proton Banci prodana u javnom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku, naknada plaćena Banci smatra se tržišnom cijenom. Posljedično, iznos kapitala koji je unijela država prije prodaje bio je nužan za uspjeh prodaje. Integriranjem banke Nea Proton u djelatnosti Banke riješit će se pitanja dugoročne održivosti banke Nea Proton uzimajući u obzir plan restrukturiranja koji je Banka dostavila Komisiji.
6.1.3.3. Spojivost mjere NP3 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
6.1.3.3.1. Primjerenost
(207)
Što se tiče primjerenosti mjere NP3, dokapitalizacije banke Nea Proton koju je proveo GFFS u iznosu od 395 milijuna EUR prije njezine prodaje Banci, Komisija mjeru smatra primjernom jer je pomogla u održavanju djelatnosti banke Nea Proton. Te se djelatnosti ne bi mogle nastaviti bez potpore GFFS-a jer je Nova Proton banak imala negativan kapital u vrijeme prodaje Banci te je nastavila bilježiti gubitke. Nijedna banka ne bi kupila banku Nea Proton bez prethodne dokapitalizacije. Stoga se tom mjerom osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Na temelju toga Komisija smatra da je mjera primjerena kao potpora za sanaciju.
6.1.3.3.2. Nužnost
(208)
U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna da bi se postigao cilj mjere. Njome se podrazumijeva da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu kako bi se taj cilj postigao.
(209)
Kako su u Grčkoj središnjoj banci naveli u svojem dopisu od 19. srpnja 2013., da je banka Nea Proton bila likvidirana, to bi izazvalo zarazu, potaklo novu krizu u sustavu te potkopalo povjerenje koje je nedavno ponovno uspostavljeno u bankarskom sustavu nakon završetka postupka dokapitalizacije. Komisija smatra da se tim elementima financijske stabilnosti pruža potpora nužnosti mjere NP3.
(210)
Što se tiče opsega intervencije, brojka od 395 milijuna EUR bila je određena na temelju javnog i nediskriminirajućeg postupka nadmetanja. Banka je završila dubinsku analizu banke Nea Proton. Ponuda Banke, kojom se tražila dokapitalizacija u iznosu od 395 milijuna EUR prije nego što je Banka kupila banku Nea Proton, izračunana je kako bi mogla ispuniti minimalnu stopu adekvatnosti kapitala od 9 % i omogućiti rezerviranja dodatnih 119 milijuna EUR zbog očekivanih dodatnih gubitaka po kreditima i očekivanih gubitaka prije oporezivanja do 2016. Komisija zaključuje da je potpora od 395 milijuna EUR bila nužna.
(211)
Što se tiče naknada za potporu, s obzirom na to da je prodajna cijena određena na jedan euro, GFFS neće nadoknaditi svoja sredstva. Njegov je doprinos sličan bespovratnim sredstvima. Kao što je navedeno u točki 44. Komunikacije o dokapitalizaciji, dokapitalizacija s nedovoljnim iznosom naknade može se prihvatiti samo u slučaju banaka u poteškoćama koje ne mogu platiti nikakvu naknadu. Komisija smatra da je to slučaj s bankom Nea Proton. Nepostojanje naknade potiče potrebu za dubinskim restrukturiranjem, u skladu s Komunikacijom o dokapitalizaciji.
(212)
Zaključno, mjera je nužna kao potpora za sanaciju u svojem iznosu i obliku kako bi se postigao cilj ograničavanja poremećaja u grčkom bankarskom sustavu i gospodarstvu u cjelini.
6.1.3.3.3. Razmjernost
(213)
Komisija je napomenula da su nakon spajanja s preuzimanjem banke Nea Proton koje je provela Banka gospodarske djelatnosti banke Nea Proton prenesene Banci. Činjenica da se potporom saniraju te gospodarske djelatnosti mogla bi, u teoriji, narušiti tržišno natjecanje. Međutim, Komisija uzima u obzir da je banka Nea Proton mala i da su u prodajnom postupku konkurenti imali priliku podnijeti ponude za tu banku. Nadalje, odmah nakon njihova prijenosa gospodarske će djelatnosti banke Nea Proton odmah biti potpuno integrirane unutar Banke te će prestati postojati kao zasebna gospodarska djelatnost ili konkurent. Komisija stoga zaključuje da se potporom ne stvara neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja.
6.1.3.3.4 Zaključak o usklađenost mjere NP3 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji.
(214)
Komisija stoga zaključuje da je mjera NP3 primjerena, nužna i, s obzirom na duboko restrukturiranje predviđeno za Banku u kojoj se sada nalaze gospodarske djelatnosti banke Nea Proton, razmjerna planiranom cilju.
6.1.4. Spojivost mjere potpore s Komunikacijom o restrukturiranju
(215)
U uvodnim izjavama 60., 61., 78. i 79. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton u pogledu mjera NP1 i NP2, Komisija je napomenula da banka Nea Proton vjerojatno ne bi mogla nadoknaditi državnu potporu koju je primila te su naglasili da je nepostojanje naknade pokrenulo potrebu za dubinskim restrukturiranjem. U uvodnoj izjavi 211. Komisija je napomenula da što se tiče naknade za mjeru NP3, s obzirom na to da je prodajna cijena banke Nea Proton određena na jedan euro, GFFS neće nadoknaditi ništa od 395 milijuna EUR unesenih neposredno prije prodaje (mjera NP3). Nadalje, Grčka neće dobiti naknadu od povlaštenih dionica koje su joj izdane u svibnju 2009. jer su potraživanja na osnovi vlasničkog kapitala povezana s njima ostavljena u Proton banci u likvidaciji. Komisija stoga zaključuje da se nepostojanjem naknade potiče potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja.
6.1.4.1. Dugoročna održivost djelatnosti banke Nea Proton s pomoću prodaje
(216)
Točkom 21. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da u slučajevima u kojima se kreditna institucija u poteškoćama vjerojatno ne može vratiti na dugoročno održivo poslovanje treba razmotriti njezinu propisnu likvidaciju ili prodaju. Države članice stoga mogu poticati izlaz neodrživih sudionika istodobno dopuštajući postupak izlaženja unutar primjerenog vremenskog okvira kojim se čuva financijska stabilnost.
(217)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je izrazila ozbiljne sumnje u pogledu mogućnosti banke Nea Proton da ponovno uspostavi svoju dugoročnu samostalnu održivost te je istaknula sinergije koje bi se mogle postići njezinim integriranjem u veliki financijski subjekt.
(218)
U tom se smislu točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava da se prodajom banke u poteškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u poteškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja. Nadalje, u skladu s MGFP-om morala se postići daljnja konsolidacija bankarskog sektora i GFFS je do 15. srpnja 2013. morao prodati banku Nea Proton.
(219)
Kao što je navedeno u odjeljku 7.5.2., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prenošenjem aktivnosti banke Nea Proton na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Nadalje, činjenica da je banka Nea Proton u potpunosti integrirana u Banku i da nestaje kao samostalni konkurent čini dubinsko restrukturiranje prema zahtjevima u slučaju nedovoljne naknade za državnu potporu.
6.1.4.2. Vlastiti doprinos i podjela obveza
(220)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je izrazila sumnju jesu li troškovi restrukturiranja bili ograničeni na najmanju moguću mjeru. Te sumnje proizlaze iz opažanja da se banka Nea Proton nije mogla vratiti na dugoročnu samostalnu održivost bez visokih troškova. Integriranjem banke Nea Proton u Banku, veći subjekt s informatičkom infrastrukturom i strukturom za upravljanje rizicima, ta se pitanja rješavaju. Prodajom Banci pridonosi se ograničavanju troškova restrukturiranja na najmanju moguću mjeru.
(221)
U pogledu doprinosa dioničara i imatelja podređenog duga troškovima restrukturiranja, Komisija je već u uvodnoj izjavi 77. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton utvrdila da dioničari i imatelji podređenog duga nisu bili preneseni u banku Nea Proton, nego su ostali u Proton banci, odnosno subjektu koji je bio u likvidaciji. Stoga je Komisija smatrala da je postignuta dovoljna podjela obveza dioničara i imatelja podređenog duga.
6.1.4.3. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja
(222)
Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja. Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterija: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će na banka primatelj poslovati.”
(223)
Što se tiče iznosa primljene potpore, Komisija uzima u obzir iznos ukupno primljene potpore u obliku kapitala od 2 111,6 milijuna EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), uz državnu potporu likvidnost u iznosu od 149,4 milijuna EUR (Pr3) i grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 78 milijuna EUR (Pr2). Mjera Pr1 odgovarala je 4,6 % rizikom ponderirane imovine Banke u tom trenutku. Mjera NP1, financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos djelatnosti iz Proton banke u banku Nea Proton odgovaralo je iznosu od oko 36 % rizikom ponderirane imovine Proton banke krajem 2010. ili 84 % rizikom ponderirane imovine u vrijeme njezina stvaranja. Unos početnog temeljnog kapitala koji je osigurao GFFS u banku Nea Proton, što je bilo dio mjere NP2, odgovarao je iznosu od oko 18,8 % rizikom ponderirane imovine potonje u trenutku njezina stvaranja. Unos dodatnog temeljnog kapitala, koji je bio dio mjere NP2, odgovarao je iznosu od oko 34,2 % rizikom ponderirane imovine banke Nea Proton (na temelju podataka od 31. prosinca 2012. (122)). Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 80. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, mjere NP1 i NP2 predstavljale su više od 50 % rizikom ponderirane imovine Proton banke ili više od 130 % rizikom ponderirane imovine banke Nea Proton. Unos temeljnog kapitala prije prodaje Banci, odnosno mjera NP3, odgovarala je iznosu od oko 48,7 % rizikom ponderirane imovine banke Nea Proton (na temelju podataka od 31. svibnja 2013.). Zbog tih iznosa potpore u kombinaciji s nepostojanjem naknade potrebno je u znatnoj mjeri smanjiti prisutnost korisnika na tržištu.
(224)
Što se tiče tržišta na kojem je banka Nea Proton poslovala, u uvodnoj izjavi 82. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, Komisija je istaknula da je Proton banka vrlo mala banka (otprilike 1 % tržišnog udjela ukupne imovine grčkih banaka) te su stoga toga imovina i obveze Proton banke, koje su bile prenesene u banku Nea Proton, bile relativno male u usporedbi s veličinom grčkog bankarskog sustava. Stoga je zaključila da bi se unatoč iznimno visokom iznosu potpore narušavanje tržišnog natjecanja koje je uzrokovala potpora banci Nea Proton moglo smatrati ograničenim.
(225)
Nadalje, aktivnosti banke Nea Proton bile su ponuđene konkurentima u okviru javne dražbe. Nakon prodaje banka Nea Proton prestala je postojati kao samostalni konkurent jer je bila u potpunosti integrirana s Bankom.
(226)
Komisija zaključuje da s obzirom na malu veličinu banke Nea Proton, javni postupak prodaje i činjenicu da banka Nea Proton neće nastaviti postojati kao samostalni konkurent, ne postoji neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja unatoč vrlo visokom iznosu potpore i nepostojanju naknade.
6.1.4.4. Zaključak o spojivosti s Komunikacijom o restrukturiranju
(227)
Na temelju analize u prethodnim uvodnim izjavama 216. do 226. gore., Komisija zaključuje da prodaja banke Nea Proton i njezino integriranje u banku Nea Proton osigurava dugoročnu održivost, da je potpora ograničena na najmanju moguću mjeru i da nema neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja.
(228)
Sve bi mjere navedene u tablici 7. stoga trebale biti proglašene spojivima s unutarnjim tržištem.
6.2. PROCJENA POTPORE POVEZANE S NOVOM TT BANKOM
6.2.1. Postojanje i iznos potpore
(229)
Komisija mora procijeniti čine li mjere državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
6.2.1.1. Postojanje potpore u obliku pokrića manjka financijskih sredstava za prenesenu imovine i obveze T banke (mjera T)
(230)
U uvodnim izjavama 26. do 32. Odluke o pokretanju postupaka u pogledu T banke Komisija je već utvrdila da mjera T, intervencija u okviru programa za likvidacije GJFDU-a i GFFS-a za pokrivanje manjka financijskih sredstava za imovinu i obveze prenesene na TT banku, čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U uvodnoj izjavi 33. te Odluke Komisija je smatrala gospodarske djelatnosti T Banke koje su bile prenesene TT banci bile predmet državne potpore jer su nastavile postojati zbog primljene potpore.
6.2.1.2. Postojanje potpore u obliku dokapitalizacije dodijeljene TT banci u okviru mjere dokapitalizacije (mjera TT)
(231)
Dokapitalizacija TT banke u iznosu od 224,96 milijuna EUR koju je provela Grčka (mjera TT) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio Programa potpore grčkim bankama (123). U Odluci kojom se taj program odobrava Komisija je zaključila da bi mjere dodijeljene u okviru tog programa činile državnu potporu. Stoga mjera TT čini potporu TT banci.
(232)
Kako je Komisija primijetila u uvodnoj izjavi 98. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, Nova TT banka pruža zaštitu gospodarskim djelatnostima koje su se prije obavljale u okviru TT banke, uključujući T banku.
6.2.1.3. Postojanje potpore u obliku financiranja manjka financijskih sredstava u Novoj TT banci (mjera NTT1)
(233)
U uvodnim izjavama 53. do 57. Odluke o pokretanju postupaka u pogledu Nove TT banke Komisija je već utvrdila da mjera NTT1, intervencija GFFS-a koja obuhvaća manjak financijskih sredstava u Novoj TT banci čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U uvodnoj izjavi 54. iste odluke Komisija je smatrala da je Nova TT banka stvarni korisnik te mjere s obzirom na to da Nova TT banka pruža zaštitu gospodarskim djelatnostima TT banke koja i dalje postoji zbog te primljene potpore.
6.2.1.4. Postojanje potpore u obliku unosa početnog temeljnog kapitala (mjera NTT2)
(234)
U uvodnim izjavama 49. do 52. Odluke o pokretanju postupaka u pogledu Nove TT banke Komisija je već utvrdila da mjera NTT2, unos početnog temeljnog kapitala koji je osigurao GFFS u iznosu od 500 milijuna EUR u korist Nove TT banke, čini državnu potporu Novoj TT banci u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
6.2.1.5. Postojanje potpore Banci kao preuzimatelju Nove TT banke
(235)
Banka je stekla dionice Nove TT banke u okviru javnog i nediskriminirajućeg postupka nadmetanja. Prema informacijama dobivenima od grčkih nadležnih tijela 15. srpnja 2013., financijski savjetnik obratio se velikom broju inozemnih i grčkih banaka i ulagatelja, a samo su četiri najveće grčke banke dostavile konačne ponude. Na temelju činjenice da se financijski savjetnik obratio velikom broju banaka Komisija može zaključiti da je postupak nadmetanja bio javan i nediskriminirajući. Ponuda Banke smatrala se najboljom uzimajući u obzir iznos i vrstu ponuđene naknade.
(236)
Točnije, u Banci su pristali GFFS-u platiti ukupni iznos od 681 milijuna EUR u obliku novoizdanih redovnih dionica. Druga najviša ponuda bila je ponuda u novcu u iznosu od 500 milijuna EUR. Ona je stoga bila 26,58 % niža od ponude Banke. Prema pismu Grčke središnje banke od 8. srpnja 2013., nijedna ponuda u novcu domaćih banaka ne može se uzeti u obzir jer se i dalje oslanjanju na financiranje iz Eurosustava, a ponajviše se ne mogu uzeti u obzir ako primaju likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama. Druga najviša ponuda stoga nije bila u skladu sa zahtjevima Grčke središnje banke.
(237)
Isto je tako potrebno napomenuti da je u okviru kupoprodajnog ugovora GFFS primio 1 418,75 milijuna novih redovnih dionica Banke po ponudbenoj cijeni od 0,48 EUR za svaku dionicu (124). Vlasnički udjeli GFFS-a u Banci povećali su se s 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Stoga Komisija zaključuje da preuzimanje ne čini potporu kupcu.
6.2.1.6. Zaključak o postojanju potpore
(239)
Na temelju prethodno navedenog, Komisija smatra da mjere T, TT, NTT1 i NTT2 čine državnu potporu. Što se tiče mjere T, Komisija zaključuje da je potpora koristila djelatnostima T banke jer su bile prenesene TT banci i kasnije Novoj TT banci. Što se tiče mjere TT, Komisija zaključuje da je ona koristila djelatnostima TT banke koje su bile prenesene Novoj TT banci. Korisnik mjera NTT1 i NTT2 jest Nova TT banka.
(240)
Stoga je Komisija zaključila da su gospodarske djelatnosti T banke, zaštićene u TT banci i kasnije u Novoj TT banci, bile predmet potpore u obliku dokapitalizacije u iznosu od 677 milijuna EUR, dok su djelatnosti koje je provela TT banka koje je štitila Nova TT banka bile predmet državne potpore u obliku kapitala u iznosu od 4 457,96 milijuna EUR (mjere TT, NTT1, i NTT2).
Tablica 10
Pregled ukupne potpore koju su primile T banka, TT banka i Nova TT banka
Korisnik potpore
Mjera
Opis
Iznos potpore (u milijuna EUR)
Djelatnosti T-banke
T
Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz T-a u TT
677
Djelatnosti TT banke
TT
Dokapitalizacija
224,96
Djelatnosti Nove TT banke
NTT1
Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku
3 732,6
NTT2
Početni temeljni kapital
500
6.2.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti
(241)
Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.
(242)
Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 199. i 200., pravna osnova za procjenu mjere potpore grčkim bankama trebao bi trenutačno biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.
(243)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 201., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(244)
Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(245)
Komunikacijom o dokapitalizaciji (125) utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizaciju koju provodi država.
(246)
Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju (126) objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana restrukturiranja Banke u okviru Komunikacije o restrukturiranju Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 8.
6.2.3. Spojivost mjera potpore u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o dokapitalizaciji
6.2.3.1. Spojivost mjere T s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
(247)
Što se tiče mjere T, u svojoj Odluci o T banci Komisija je utvrdila da se intervencijom ispunjuju zahtjevi iz članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora te je odlučila da je spojiva s unutarnjim tržištem zbog financijske stabilnosti u razdoblju od šest mjeseci od datuma donošenja te Odluke. Grčka nadležna tijela nisu dostavila ažurirani plan restrukturiranja za TT banku u kojem je u obzir uzeto integriranje djelatnosti T banke u TT banku prije završetka tog šestomjesečnog razdoblja. No u uvodnoj izjavi 83. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija je smatrala da je propust bio razumljiv jer je u međuvremenu donesena odluka o likvidaciji TT banke. Budući da su grčka nadležna tijela dostavila plan restrukturiranja za Novu TT banku u siječnju 2013. i ažurirani plan u ožujku 2013., od kojih se oba plana bave djelatnostima prenesenima iz T banke u TT banku, Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke privremeno odobrila mjeru T kao potporu za sanaciju dok se ne donese konačna odluka o mjerama T, TT, NTT1 i NTT2.
6.2.3.2. Spojivost mjere TT s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008.
(248)
U svojoj Odluci od 19. studenoga 2008. (127) Komisija je već zaključila da je mjera TT, dodijeljena u svibnju 2009. u okviru dokapitalizacijske mjere koja je dio Programa potpore grčkim bankama, spojiva potpora za sanaciju u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Odluka od 19. studenog 2008. nije se odnosila na Komunikaciju o dokapitalizaciji koja tada nije bila donesena.
6.2.3.3. Spojivost mjera NTT1 i NTT2 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
(249)
Komisija je već privremeno odobrila mjere NTT1 i NTT2 kao potporu za sanaciju u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke.
6.2.4. Spojivost mjera potpore T, TT, NTT1 i NTT2 s Komunikacijom o restrukturiranju
6.2.4.1. Nedostatak primjerene naknade potpore: potrebno je uzeti u obzir pri procjeni u okviru Komunikacije o restrukturiranju
(250)
U uvodnoj izjavi 45. Odluke o T banci, Komisija je napomenula da GJFDU i GFFS vjerojatno neće nadoknaditi novac i da je stoga financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz T banke u TT banku slično bespovratnim sredstvima. Nadalje, kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 101. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, GFFS bi mogao očekivati da će nadoknaditi samo dio svog unosa početnog temeljnog kapitala od 500 milijuna EUR (mjera NTT2). Nadalje, Komisija je primijetila da neće biti naknade za GFFS za pokrivanje manjka financijskih sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku (mjera NTT1) i vrlo je mala vjerojatnost da će GFFS nadoknaditi znatniji dio iznosa od 3,7 milijarde EUR. Konačno, Komisija je napomenula da država vrlo vjerojatno neće nadoknaditi nikakav iznos povezan s mjerom TT jer su njezina potraživanja iz vlasničkog kapitala, povezana s povlaštenim dionicama izdanima u svibnju 2009., ostala u TT banci koja je u likvidaciji.
(251)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 77. i 102. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, nepostojanjem naknade potiče se potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja.
6.2.4.2. Dugoročna održivost djelatnosti Nove TT banke s pomoću prodaje
(252)
Točkom 21. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da je u slučajevima u kojima se kreditna institucija u poteškoćama vjerojatno ne može ponovno uspostaviti dugoročnu održivost potrebno razmotriti njezinu redovnu likvidaciju ili prodaju.
(253)
U odjeljku 3.2.4.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija je izrazila ozbiljnu sumnju u pogledu mogućnosti Nove TT banke da ponovno uspostavi dugoročnu samostalnu održivost i u pogledu postizanja planiranog rasta prihoda Nove TT banke. Nadalje, istaknuli su da je Nova TT banka poduzela samo ograničeni broj mjera za ostvarivanje dobiti i da kod Nove TT banke nije bilo mjera u pogledu smanjenja troškova zaposlenika i racionalizacije mreže podružnica. Upućeno je i na sinergije koje bi se mogle postići integriranjem Nove TT banke u veliki financijski subjekt.
(254)
U tom se smislu točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava da se prodajom banke u poteškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u poteškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja. Nadalje, u skladu s MGFP-om, prodaja Nove TT banke imala je prioritet, uzimajući u obzir javni interes i financijsku stabilnost te zaštitu imovine GFFS-a.
(255)
Kao što je navedeno u odjeljku 7.5.2., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prijenosom djelatnosti Nove TT banke na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Nova TT banka prestaje postojati kao neovisni konkurent. Spajanje poslovanja Nove TT banke i Banke dovršeno je 14. travnja 2014. Mreža podružnica Grčke poštanske banke smanjit će se (Banka namjerava zadržati zaštićeni naziv „Grčka poštanska banka” za određene podružnice, dok zaštićeni naziv „T-banka” neće zadržati i mreža podružnica T-banke uskoro će u potpunosti biti zatvorena) u kombinaciji s potpuno integriranjem poslovanja jedinice za potporu i ostalih službi u sjedište Banke. Komisija je zaključila da se planom restrukturiranja osigurava postizanje dubinskog restrukturiranja kako se zahtijeva u slučaju nedovoljne naknade.
6.2.4.3. Vlastiti doprinos i podjela obveza
(256)
Sumnje Komisije izražene u uvodnoj izjavi 99. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke koje se odnose na činjenicu jesu li se troškovi restrukturiranja povećali s obzirom na restrukturiranje Nove TT banke na samostalnoj osnovi, riješile su se Programom o dobrovoljnom odlasku (128) koji je Nova TT banka samostalno provela u srpnju 2013. i prodajom Nove TT banke Banci. Točnije, racionalizacijom mreže podružnice, potpunom integracijom T banke i potpuno integracijom poslovanja Nove TT banke u Banku ograničavaju se troškovi restrukturiranja na najmanju moguću mjeru.
(257)
U pogledu podjele obveza dioničara i imatelja podređenog duga Komisija je već u uvodnoj izjavi 100. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke utvrdila da dioničari i imatelji podređenog duga nisu bili preneseni u Novu TT banku, nego su ostali u TT banci, odnosno subjektu koji je bio u likvidaciji. Stoga je Komisija smatrala da je postignuta dovoljna podjela obveza dioničara i imatelja podređenog duga.
(258)
Komisija tako smatra da su troškovi restrukturiranja ograničeni na najmanju moguću mjeru i da je postignuta dovoljna podjela obveza. Međutim, kao što je već zaključeno u uvodnoj izjavi (251)., nepostojanjem naknade potaknuta je potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja.
6.2.4.4. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja
(259)
Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja. Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će na banka primatelj poslovati”.
(260)
Što se tiče iznosa primljene potpore, Komisija podsjeća da je u uvodnoj izjavi 104. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke napomenula da je Nova TT banke primila 4,6 milijarde EUR potpore (mjere NTT1 i NTT2), što predstavlja više od 70 % rizikom ponderirane imovine TT banke i više od 90 % rizikom ponderirane imovine Nove TT banke. Dalje je Komisija napomenula da je TT banka (koja je pravni subjekt koji je prethodno provodio djelatnosti koje su bile zaštićene u Novoj TT banci) prethodno primila potporu u okviru Programa potpore grčkim bankama (129). TT banka prvu je dokapitalizaciju od 224,96 milijuna EUR primila u obliku povlaštenih dionica (mjera TT), što je tada bilo jednako 2,9 % rizikom ponderirane imovine. Nadalje, nakon likvidacije T banke, djelatnosti T banke koje su bile prenesene u TT banku bile su predmet potpore za likvidaciju u iznosu od oko 678 milijuna EUR (mjera T), što je bilo jednako iznosu od 37,7 % rizikom ponderirane imovine T banke na referentni datum spajanja (31. ožujka 2011.). Zbog tih iznosa potpore u kombinaciji s nepostojanjem naknade potrebno je duboko restrukturiranje.
(261)
S druge strane, u uvodnoj izjavi 104. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, Komisija je istaknula okolnosti u kojima je potpora dodijeljena. Točnije, čini se da znatan dio gubitaka koji su nastali u TT banci posljednjih godina nije proizašao iz aktivnosti povezanih s preuzimanjem rizika nego iz ulaganja u grčke državne obveznice. Komisija je isto tako primijetila da su visoki gubici po kreditima u pogledu pozajmljivanja stanovništvu i poduzećima uglavnom proizlazili iz iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Stoga se čini da se potporom stvorio samo mali broj slučaja narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Komisija je primijetila da je razmjerno svojoj veličini TT banka imala puno više grčkih državnih obveznica nego druge banke u Grčkoj, što je čimbenik koji odražava neprimjereno preuzimanje rizika.
(262)
Kao što je već napomenuto, Nova TT banka prestaje postojati kao nezavisni konkurent koji samostalno određuje svoju politiku. Plan restrukturiranja Banke temelji se na pretpostavci potpune integracije Nove TT banke, čak i ako Banka nastavi upotrebljavati zaštićeni naziv „Grčka poštanska banka” za neke podružnice i proizvode.
(263)
Što se tiče tržišta na kojemu je Nova TT banka poslovala, u uvodnoj izjavi 106. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija je istaknula da je TT banka u Grčkoj bila srednje velika banka (oko 6 % tržišnog udjela depozita) te su imovina i obveze TT banke, koje su bile prenesene u Novu TT banku bile relativno male u usporedbi s veličinom grčkog bankarskog sustava. Stoga su zaključili da bi se unatoč iznimno velikom iznosu potpore narušavanje tržišnog natjecanja koje je uzrokovala potpora Novoj TT banci moglo smatrati prilično ograničenim.
(264)
Planirano smanjenje mreže podružnica Grčke poštanske banke sa smanjenjem od oko 50 podružnica (130) od njih ukupno 196, dodatno se potvrđuje procjena u uvodnoj izjavi 263. da bi se narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom Novoj TT banci moglo smatrati prilično ograničenim.
(265)
Nadalje, djelatnosti Nove TT banke bile su ponuđene konkurentima u okviru javne i nediskriminirajuće dražbe.
(266)
Znatan dio mjera potpore NTT1 i NTT2 bio je potreban zbog otpisa duga u korist države (u obliku programa UPS-a) i zbog iznimno duboke recesije, a ne kao posljedica neprimjerenog kreditiranja. Uz to, djelatnosti Nove TT banke bile su male, postupak prodaje javan, transparentan i nediskriminirajući te Nova TT banka neće nastaviti postojati kao neovisni konkurent. Stoga je Komisija zaključila da unatoč iznosu potpore i nepostojanju primjerene naknade za dodijeljenu državnu potporu ne postoji neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja.
6.2.4.5. Zaključak o spojivosti mjera potpore T, TT, NTT1 i NTT2 s Komunikacijom o restrukturiranju.
(267)
Komisija je zaključila da se prodajom Nove TT banke Banci i povezanim restrukturiranjem Novoj TT banci osigurava dugoročna održivost, ograničenje potpore na najmanju moguću mjeru i nepostojanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja.
(268)
Sve bi mjere navedene u tablici 8. trebale biti proglašene spojivima s unutarnjim tržištem.
7. PROCJENA POTPORE DODIJELJENE BANCI
7.1. POSTOJANJE I IZNOS POTPORE
(269)
Komisija mora utvrditi postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
7.1.1. Postojanje potpore u obliku mjera dodijeljenih u okviru Programa potpore grčkim bankama
7.1.1.1. Državna potpora za likvidnost dodijeljena u mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(270)
Komisija je već utvrdila u odlukama kojima se odobrava i produljuje Program potpore grčkim bankama (131) da potpora za likvidaciju dodijeljena u okviru tog programa čini potporu. Nepodmireni iznos jamstava od 15. travnja 2011. iznosio je 13 600 milijuna EUR te je 30. studenoga 2013. dosegao 13 932 milijuna EUR. Buduće potpore za likvidnost dodijeljene u okviru tog programa isto bi tako činile potporu.
7.1.1.2. Državna dokapitalizacija dodijeljena u okviru Programa dokapitalizacije (mjera A).
(271)
Komisija je već utvrdila u Odluci o Programu potpore grčkim bankama od 19. studenoga 2008. da će dokapitalizacija koja će se dodijeliti u okviru mjere dokapitalizacije u okviru tog programa činiti potporu. Banka je primila 950 milijuna EUR u obliku povlaštenih dionica koje predstavljaju 2 % rizikom ponderirane imovine (132) Banke.
(272)
Grčka je 2010. uvela nekoliko izmjena tehničkih parametara tih povlaštenih dionica. S obzirom na to da se promjenama povećava naknada države, automatskim povećanjem kupona za 2 % svake godine ako se povlaštene dionice ne otkupe u roku od pet godina, Komisija zaključuje da preinake tehničkih parametara Banci ne osiguravaju nikakvu prednost te stoga ne uključuju dodatnu državnu potporu.
7.1.2. Postojanje potpore u o obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(273)
U točki 51. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija je objasnila da osiguravanje sredstava središnjih banaka financijskim institucijama ne čini potporu ako su ispunjena četiri kumulativna uvjeta u pogledu solventnosti financijske ustanove, jamstva ustanove, kamatne stope naplaćene financijskoj instituciji i nepostojanje protujamstava države. Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koja je pružena Banci nije u skladu s ta četiri kumulativna uvjeta, ponajprije jer ima državno jamstvo i dodjeljuje se zajedno s drugim mjerama potpore, ona čini potporu.
(274)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država u skladu je s uvjetima utvrđenima u članku 107. stavku 1. Ugovora. Kao prvo, kako ova mjera uključuje državno jamstvo u korist Grčke središnje banke, sve gubitke snosit će država. Stoga ova mjera uključuje državna sredstva. U okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama bankama se omogućuje dobivanje sredstava u vrijeme kad one nemaju pristup međubankovnim tržištima financiranja i redovnim aktivnostima refinanciranja Eurosustava. Stoga se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci odobrava prednost. S obzirom na to da je likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama ograničena na bankarski sektor, ta je mjera selektivna. Uz to, s obzirom na to da se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci omogućuje nastavak poslovanja na tržištu i sprječava je u nepodmirivanju obveza i napuštanju tržišta, njome se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna u drugim državama članicama i da financijske institucije iz drugih država članica posluju ili bi mogle biti zainteresirane za poslovanje u Grčkoj, prednost dana Banci utječe na trgovinu među državama članicama.
(275)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) čini državu potporu. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država s vremenom se razlikovao. Na dan 31. prosinca 2012. iznosio je oko 12 milijardi EUR.
7.1.3. Postojanje potpore u obliku mjera dodijeljenih preko GFFS-a
7.1.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(276)
U odjeljku 5.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je već zaključila da prva dokapitalizacija za premošćivanje čini državnu potporu. Primljeni kapital iznosio je 3 970 milijuna EUR.
7.1.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(277)
Mjera B2 provedena je s pomoću sredstava iz GFFS-a koja su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 47. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke, uključivala državna sredstva.
(278)
Što se tiče postojanja prednosti, mjerom B2 povećala se stopa kapitala Banke na razinu kojom se omogućilo daljnje funkcioniranje na tržištu i pristup financiranju iz Eurosustava. Nadalje, naknada mjere B2 sastoji se od obračunanih kamata na obveznice EFFS-a i dodatne provizije od 1 %. Zbog toga što je naknada očigledno niža od naknade sličnih instrumenata kapitala na tržištu, Banka zasigurno ne bi mogla prikupiti taj kapital po takvim uvjetima na tržištu. Stoga je mjerom B2 Banci dana prednost na temelju odobrenih državnih sredstava. A obzirom na to da je mjera dostupna samo Banci, ona je po svojoj prirodi selektivna.
(279)
Kao rezultat mjere B2, ojačan je položaj Banke jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva, dovodeći na taj način do narušavanja tržišnog natjecanja. Budući da je Banka aktivna na ostalim europskim bankarskim tržištima i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera B2 vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama.
(280)
Komisija smatra da mjera B2 čini državnu potporu. Nacionalna tijela prijavila su je kao potporu. Primljeni kapital iznosio je 1 341 milijuna EUR.
7.1.3.3. Dopis o preuzimanju obveze (mjera B3)
(281)
Mjerom B3 GFFS se obvezao osigurati dodatni kapital nužan za završavanje dokapitalizacije Banke do iznosa koji je zatražila Grčka središnja banka u okviru testiranja otpornosti na stres u 2012. GFFS svoja sredstva dobiva od države. Stoga Komisija zaključuje da se dopisom preuzimaju obveze u pogledu državnih sredstava. Okolnosti u kojima GFFS može dodijeliti potporu financijskim institucijama precizno su određene i ograničene zakonom. Shodno tome, upotreba tih državnih sredstava pripisiva je državi. GFFS obvezao se da će osigurati 528 milijuna EUR dodatnog kapitala.
(282)
Dopisom o preuzimanju obveze Banci je dodijeljena prednost jer su iz Banke deponentima pružili uvjerenje da će Banka moći prikupiti cjelokupni iznos kapitala koji je morala prikupiti, odnosno GFFS bi osigurao kapital ako ga Banka ne uspije prikupiti na tržištu. Tom se preuzetom obvezom isto tako olakšava prikupljanje privatnog kapitala na tržištu jer su ulagatelji uvjereni da će GFFS osigurati kapital ako Banka ne može pronaći dio kapitala na tržištu. Nijedan ulagatelj ne bi prihvatio preuzimanje obveze prije nego što bude upoznat s uvjetima dokapitalizacije, a u to vrijeme Banka nije imala pristup tržištu kapitala.
(283)
Budući da je Banka aktivna na ostalim europskim bankarskim tržištima i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera B3 vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.
(284)
Mjera B3 stoga čini potporu i kao državnu potporu prijavile su je grčka nadležna tijela 27. prosinca 2012.
7.1.3.4. Dokapitalizacija iz proljeća 2013. (mjera B4)
(285)
Dokapitalizacija iz proljeća 2013. (mjera B4) konverzija je prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) i dopisa o preuzimanju obveze (mjera B3) u trajnu dokapitalizaciju od 5 839 milijuna EUR u redovnim dionicama. Budući da je mjera B4 konverzija potpore koja je već dodijeljena, ona i dalje uključuje državna sredstva, ali se njome ne povećava nominalni iznos potpore. Međutim, njome se povećava prednost Banci (a stoga i narušavanje tržišnog natjecanja) jer se radi o trajnoj dokapitalizaciji, a ne privremenoj dokapitalizaciji kao što je slučaj s mjerama B1 i B2. U usporedbi s mjerom B3, koja predstavlja samo preuzetu obvezu, a ne i stvarnu dokapitalizaciju, mjerom B4 povećava se adekvatnost kapitala Banke te stoga ima više prednosti.
(286)
Komisija napominje da takva potpora nije bila dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj. Što se tiče narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu, Komisija napominje na primjer da se potporom Banci omogućio nastavak poslovanja u drugim državama članicama, kao što su Rumunjska ili Bugarska. Likvidacija Banke dovela bi do okončanja aktivnosti u inozemstvu likvidacijom tih djelatnosti ili prodajom poslovanja. Uz to, djelatnosti osiguranja Grčke središnje banke natječu se na tržištu s djelatnostima podružnica društava za osiguranje iz ostalih država članica. Stoga se mjerom narušava tržišno natjecanje i njome se utječe na trgovinu među državama članicama. Mjera B4 stoga čini državnu potporu.
7.1.3.5. Zaključak o mjerama B1, B2, B3 i B4
(287)
Mjere B1, B2, B3 i B4 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Iznos državne potpore uključen u mjere B1, B2, B3 i B4 jest 5 839 milijuna EUR, što je bio i iznos državne potpore koju je GFFS platio Banci.
(288)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da Komisija, osim apsolutnog iznosa potpore, u obzir mora uzeti potporu „povezanu s rizikom ponderiranom imovinom banke”. Mjere B1, B2, B3 i B4 dodijeljene su tijekom razdoblja od jedne godine, od travnja 2012. do svibnja 2013. Tijekom tog razdoblja promijenila se rizikom ponderirana imovina Banke. Stoga se postavlja pitanje na kojoj bi se razini rizikom ponderirana imovina trebala upotrebljavati, odnosno, na onoj koja je postojala na početku razdoblja ili na onoj koja je postojala na kraju razdoblja. Mjerama B1, B2, B3 i B4 cilj je pokriti potrebu za kapitalom koju je utvrdila Grčka središnja banka u ožujku 2012. (testiranje otpornosti na stres iz 2012.). Drugim riječima, potrebe kapitala koje su tim mjerama pokrivene već su postojale u ožujku 2012. Komisija stoga smatra da bi iznos potpore uključen u mjere B1, B2, B3 i B4 trebalo usporediti s rizikom ponderiranom imovinom Banke na dan 31. ožujka 2012. Komisija je isto tako podsjetila da Grčka središnja banka, nakon dokapitalizacije u ožujku 2012. do proljeća 2013., nije u obzir uzela preuzimanja grčkih banaka s ciljem usklađenja - prema gore ili prema dolje - njihovih potreba za kapitalom. Tim se čimbenikom dalje dokazalo da su mjere B1, B2, B3 i B4 bile mjere potpore povezane s parametrom Banke kakav je postojao na dan 31. ožujka 2012.
(289)
Prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje i dopis o preuzimaju obveze zajedno su iznosili 5 839 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja 13,8 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012.
7.1.3.6. Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C)
(290)
Banka je 31. ožujka 2014. od GFFS-a primila dopis o preuzimanju obveze kojim se GFFS obvezao na sudjelovanje u povećanju temeljnog kapitala Banke u iznosu od najviše 2 864 milijuna EUR (mjera C). Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 277., tom se mjerom uključuje upotreba državnih sredstava. Tom se mjerom stvara prednost za Banku jer se njome osigurava da Banka pronađe kapital koji joj je potreban, čime će se deponentima pružiti osiguranje i olakšati im prikupljanje kapitala od privatnih ulagatelja.
(291)
Ako privatni ulagatelji ne upišu cijeli iznos povećanja kapitala, GFFS mora dokapitalizirati Banku primjenjujući pismo o preuzimanju obveze. Takva bi dokapitalizacija, u usporedbi s dopisom o preuzimanju obveza, činila veću prednost u korist Banke. Za razliku od samog pisma o preuzimanju obveze, stvarnom dokapitalizacijom povećava se adekvatnost kapitala Banke.
(292)
Ni pismo o preuzimanju obveza ni njegova moguća provedba u obliku stvarne dokapitalizacije nisu u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Čak i da su u GFFS-u planirali kupnju novih dionica po istoj cijeni kao i privatni ulagatelji, okolnosti sudjelovanja GFFS-a jako se razlikuju od onih privatnih ulagatelja koji će upisati nove dionice. GFFS se obvezao na upis cijelog povećanja temeljnog kapitala ako je to potrebno prije nego se bilo koji privatni ulagatelj službeno obveže na kupnju dionica. Privatni ulagatelji koji kupuju nove dionice bit će sigurni da će u svakom slučaju Banka prikupiti cijeli iznos potrebnog kapitala jer će GFFS služiti kao zaštita i kupiti sve dionice koje nisu upisali privatni ulagatelji. Kao drugo, GFFS će sudjelovat samo ako postoji dovoljna potražnja privatnih ulagatelja na donjoj granici objavljenog raspona cijena. Na taj će način GFFS osigurati kapital koji Banka ne može pronaći na tržištu po istoj cijeni po dionici. Posljedično, GFFS osigurava kapital za iznos ili po cijeni koju tržište nije spremno osigurati.
(293)
S obzirom na to da je dodijeljena samo Banci, mjera C je selektivna. Položaj Banke ojačan je jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva koje je odredila Grčka središnja banka. Stoga ona predstavlja prednost kojom se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna na ostalim europskim bankarskim tržištima i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera C vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama.
(294)
Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije iz 2014. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Iznos potpore uključen u tu mjeru jest 2 864 milijuna EUR, što predstavlja 7,5 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. prosinca 2013. (133)
(295)
Ako GFFS zaista dodatno dokapitalizira Banku provodeći tu preuzetu obvezu, povećat će se prednost Banke i narušavanje tržišnog natjecanja, ali se neće povećati nominalni iznos potpore (134).
7.1.4. Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu primljene potpore
(296)
Mjere A, B1, B2, B3, B4 i C čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
Tablica 11
Pregled ukupne potpore koju je primila Banka
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Iznos potpore
Potpora/rizikom ponderirana imovina
A
Povlaštene dionice
Potpora u obliku kapitala
950 milijuna EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Prva dokapitalizacija za premošćivanje
Druga dokapitalizacija za premošćivanje
Dopis o preuzimanju obveza
Dokapitalizacija iz proljeća 2013.
Potpora u obliku kapitala
5 839 milijuna EUR
13,8 %
C
Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije za 2014.
Preuzeta obveza u pogledu osiguranja potpore u obliku kapitala
2 864 milijuna EUR
7,5 %
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
9 653 milijuna EUR
15,8 %
Ukupni kapital isplaćen Banci
6 789 milijuna EUR (moglo bi se povećati na 9 653 milijuna EUR ako GFFS mora osigurati cijeli iznos povećanja kapitala iz travnja 2014.)
23,7 %
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Nominalni iznos potpore
L1
Potpora za likvidnost
Jamstvo
13 932 milijuna EUR
Od 30. studenoga 2013.
L2
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država
Financiranje i jamstvo
12 000 milijuna EUR
Od 31. prosinca 2012.
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
25 932 milijuna EUR
7.2. PRAVNA OSNOVA ZA PROCJENU SPOJIVOSTI
(297)
Kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 200., pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao bi biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora (135).
(298)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(299)
Smjernice za mjere dokapitalizacije mogu se pronaći u Komunikaciji o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011.
(300)
Komunikacijom o restrukturiranju definira se pristup koji je Komisija donijela u pogledu procjene planova restrukturiranja, ponajprije potreba za ponovnim uspostavljanjem održivosti, kako bi se osigurao odgovarajući doprinos od korisnika i ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja.
(301)
Okvir je dopunjen Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. koja se primjenjuje na mjere potpore prijavljene nakon 1. kolovoza 2013.
7.2.1. Pravna osnova za procjenu spojivosti potpore za likvidnost Banci (mjera L1)
(302)
Potpora za likvidnost koju je Banka već primila konačno je odobrena sukcesivnim odlukama kojima se odobravaju mjere u okviru Programa potpore grčkim bankama i izmjenama i produženjima Programa (136). Sve buduće potpore za likvidnost za Banku morat će se dodijeliti u okviru programa koji je Komisija propisno odobrila. Uvjete takve potpore morat će odobriti Komisija prije nego što potpora bude dodijeljena te se stoga ne mora dodatno ocjenjivati u ovoj odluci.
7.2.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti povlaštenih dionica (mjera A)
(303)
Dokapitalizacija dodijeljena u 2009. u obliku povlaštenih dionica (mjera A) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije odobrene 2008. kao dio Programa potpore grčkim bankama u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Stoga se ne mora ponovno procjenjivati u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008., nego samo u okviru Komunikacije o restrukturiranju.
7.2.3. Pravna osnova za procjenu spojivosti likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(304)
Usklađenost likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o produženju iz 2011. Sve likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koje jamči država dodijeljene nakon 1. kolovoza 2013. obuhvaćene su Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.2.4. Pravna osnova za procjenu spojivosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4)
(305)
Usklađenost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4), ponajprije u pogledu naknade, najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. U Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere B1 s tim komunikacijama. Budući da su one bile provedene prije 1. kolovoza 2013., te mjere nisu obuhvaćene Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Spojivost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) isto bi tako trebalo procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju.
7.2.5. Pravna osnova za procjenu spojivosti preuzetih obveza u pogledu dokapitalizacije (mjera C)
(306)
Spojivost preuzimanja obveze u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C) potrebno je procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2013. kojom se utvrđuju novi zahtjevi u pogledu doprinosa podređenih vjerovnika i naknade upraviteljima te Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011. Spojivost mjere C potrebno je isto tako procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju.
7.3. USKLAĐENOST MJERE L2 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011. I KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2013.
(307)
Kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(308)
Budući da su grčke banke bile isključene s međubankovnih tržišta te su postale potpuno ovisne o financiranju iz središnje banke, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (32)., i kako Banka nije mogla pozajmiti dovoljan iznos sredstava u okviru redovnih aktivnosti refinanciranja, Banci je bila potrebna likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država kako bi bila dovoljno likvidna i čime bi se spriječilo njezino neizvršavanje obveza. Komisija mjeru L2 smatra primjerenim mehanizmom za otklanjanje ozbiljnih poremećaja do kojih bi došlo neizvršavanjem obveza Banke.
(309)
Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država obuhvaća financiranje za Banku, Banka ima dovoljno poticaja da se za razvoj svojih djelatnosti ne oslanjanje na taj izvor financiranja. Banka je morala platiti kamatnu stopu od […] baznih bodova više od redovnih aktivnosti refinanciranja iz Eurosustava. Uz to, Banka je državi morala platiti naknadu za jamstvo od […] baznih bodova. Posljedično je ukupni trošak likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država za Banku puno viši od uobičajenih troškova refinanciranja iz ESB-a. Točnije, razlika između prije spomenutog i potonjeg viša je od razine naknade za jamstvo koja je zatražena Komunikacijom o produženju iz 2011. Posljedično se ukupna naknada koju je država naplatila može smatrati dovoljnom. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Grčka središnja banka i ESB redovito se preispituje na temelju stvarnih potreba Banke. Oni pažljivo nadziru njezinu upotrebu i osiguravaju da se ograniči na najmanju potrebnu mjeru. Stoga se mjerom L2 Banci ne osigurava višak likvidnosti koji se mogao upotrijebiti za financiranje aktivnosti kojima se narušava tržišno natjecanje. Ograničena je na najmanji potreban iznos.
(310)
Tim pomnjivim praćenjem upotrebe likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i redovitom provjerom ograničenosti njezine upotrebe na najmanju moguću mjeru isto se tako osigurava da je ta likvidnost razmjerna i da ne dovodi do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija napominje i da se Grčka obvezala da će provesti niz mjera kojima je cilj smanjenje negativnog učinka prelijevanja, kako je analizirano u odjeljku 7.6, čime se dodatno osigurava da će oslanjanje na potporu za likvidnost završiti čim prije i da je takva potpora razmjerna.
(311)
Mjera L2 stoga je spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o produženju iz 2011. Kako se Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nisu uveli dodatni preduvjeti u pogledu jamstava, mjera L2 isto je tako spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.4. USKLAĐENOST MJERA B1, B2, B3 I B4 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O DOKAPITALIZACIJI I KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011.
(312)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 201., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti (137): primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(313)
Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011. utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizaciju koju provodi država.
7.4.1. Primjerenost mjera
(314)
Komisija smatra da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) primjerene jer se njima sprječava stečaj Banke. Bez njih se njezine djelatnosti ne bi nastavile jer je Banka krajem 2012. (138) imala negativan kapital.
(315)
U tom je smislu Komisija napomenula u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke da je Banka jedna od najvećih bankovnih institucija u Grčkoj u pogledu kreditiranja i prikupljanja depozita. Kao takva, Banka je sistemski značajna banka za Grčku. Posljedično, nepodmirivanje obveza Banke stvorilo bi ozbiljne poremećaje u grčkom gospodarstvu. U okolnostima koje su tada prevladavale financijske institucije u Grčkoj imale su poteškoća u pristupanju financiranju. Zbog nedostatka financiranja ograničena je njihova sposobnost osiguravanja kredita grčkom gospodarstvu. U tom bi kontekstu poremećaj u gospodarstva bio ozbiljniji zbog nepodmirenih obveza Banke. Nadalje, do mjera B1, B2, B3 i B4 došlo je uglavnom zbog programa UPS-a, izvanrednog i nepredvidivog događaja, a ne kao rezultat lošeg upravljanja ili pretjeranog preuzimanja rizika u Banki. Mjere su stoga prvenstveno usmjerene na rezultate programa UPS-a te se njima pridonosi održavanju financijske stabilnosti u Grčkoj.
(316)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je izrazila sumnje u to jesu li odmah poduzeti svi mogući koraci kako bi se u budućnosti izbjegla ponovna potreba Banke za potporom. Kao što je navedeno u uvodnim izjavama (130). do (132). ove Odluke, Grčka je preuzela obvezu u pogledu provedbe niza mjera povezanih s korporativnim upravljanjem i komercijalnim poslovanjem Banke. Kao što je navedeno u uvodnim izjavama (102). do (104). i u uvodnoj izjavi (111)., Banka je isto tako u potpunosti restrukturirala svoje aktivnosti, a mnoga su smanjenja troškova i otuđenja već provedena. Stoga su sumnje Komisije ublažene.
(317)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je isto tako izrazila sumnje u pogledu postojanja dovoljnih zaštitnih mjera u slučaju da Banka potpadne pod kontrolu države ili u slučaju da privatni dioničari zadrže kontrolu dok bi država imala većinski udjel. Komisija napominje da se preuzetim obvezama opisanima u uvodnim izjavama (131). i (132). osigurava da će se kreditno poslovanje Banke voditi na komercijalnoj osnovi, a da će svakodnevno poslovanje biti zaštićeno od uplitanja države. Okvirom odnosa dogovorenim između GFFS-a i Banke isto se tako osigurava da su interesi države kao glavnog dioničara zaštićeni od pretjeranog rizika koji bi preuzela uprava Banke.
(318)
Na taj se način mjerama B1, B2, B3 i B4 osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Znatne mjere poduzete su kako bi se budući gubici sveli na najmanju moguću mjeru i kako bi se osiguralo da djelatnosti Banke nisu ugrožene neprimjerenim upravljanjem. Na toj osnovi Komisija smatra mjere B1, B2, B3 i B4 primjerenima.
7.4.2. Nužnost - ograničenje potpore na najmanju moguću mjeru
(319)
U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje ciljeva. To znači da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu potrebnom za postizanje tog cilja.
(320)
Grčka središnja banka izračunala je iznos potpore u obliku kapitala u okviru testiranja otpornosti na stres kako bi se osiguralo da osnovni kapital ostane iznad određene razine tijekom razdoblja 2012.-2014., kako je prikazano u tablici 3. Stoga Banci nije osigurala višak kapitala. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (316)., poduzete su mjere u cilju smanjenja rizika da bi Banka mogla trebati dodatnu potporu u budućnosti.
(321)
U pogledu naknada za prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje (mjere B1 i B2) Komisija podsjeća da su one dodijeljene u svibnju 2012. i prosincu 2012. te plaćene u naravi u obliku obveznica EFFS-a. GFFS je od datuma isplate tih obveznica EFFS-a do datuma dokapitalizacije iz proljeća 2013. primio kao naknadu obračunane kamate na obveznice EFFS-a uvećane za proviziju od 1 % (139). Kako je naglašeno u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke, ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji. Međutim, razdoblje niske naknade bilo je ograničeno na jednu godinu za mjeru B1 i pet mjeseci za mjeru B2 (tj. do konverzije dokapitalizacije za premošćivanje u standardnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, odnosno mjere B4). Iako prva i druga dokapitalizacija nisu pokrenule razvodnjavanje udjela postojećih dioničara, dokapitalizacijom iz proljeća 2013., koja se odnosila na konverziju prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje, u velikoj su mjeri razvodnjeni udjeli tih dioničara u vlasničkom kapitalu Banke jer su pali na 1,4 %. Tada je prekinuta izvanredna situacija koja je prevladavala od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje. Stoga su ublažene sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke.
(322)
Nadalje, s obzirom na netipičan izvor poteškoća Banke, odnosno gubitke koji su uglavnom proizašli iz otpisa duga u korist države (programa UPS-a i otkupa duga koji državi osiguravaju znatnu prednost, tj. smanjenje duga) i posljedica produljene recesije na njezinu domaćem tržištu, Komisija može prihvatiti to privremeno odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su određeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji (140).
(323)
Mjera B3 odnosila se na preuzetu obvezu u pogledu osiguranja kapitala. Navedena obveza preuzeta u prosincu 2012. provedena je u okviru stvarne dokapitalizacije od svibnja do lipnja 2013., samo pet mjeseci kasnije. Zbog tog razloga i zbog razloga utvrđenih u uvodnoj izjavi (322). prihvaća se da nikakva naknada nije plaćena za tu preuzetu obvezu.
(324)
U pogledu mjere B4, u skladu s točkom 8. Komunikacije o produženju iz 2011., dokapitalizacije je potrebno upisati uz dovoljan popust na cijenu dionice prilagođenu za učinak razvodnjavanja kako bi se dalo razumno osiguranje da je država primila odgovarajuću naknadu. Iako tom dokapitalizacijom nije predviđen znatan popust na cijenu dionice prilagođene za učinak razvodnjavanja, de facto je bilo nemoguće ostvariti znatan popust na teoretsku cijenu bez prava upisa (141). Prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. kapital banke bio je negativan, a njezina tržišna kapitalizacija iznosila je samo dvjesto milijuna eura. U tim se okolnostima postavlja pitanje je li postojeće dioničare trebalo u potpunosti istisnuti. Komisija napominje da je cijena izdanja određena na 50 % popusta u odnosu na prosječnu tržišnu cijenu tijekom pedeset dana koji su prethodili određivanju cijene izdanja. Komisija napominje i da je razvodnjavanje udjela prethodnih dioničara bilo veliko jer su nakon te dokapitalizacije držali samo 1,4 % vlasničkih udjela u Banci. Stoga bi primjena dodatnog popusta na tržišnu cijenu imala samo neznatan utjecaj na naknadu GFFS-a. S obzirom na specifičnu situaciju grčkih banaka koja je objašnjena u uvodnoj izjavi 322. i činjenicu da potreba za potporom proizlazi iz otpisa duga u korist države, Komisija smatra da je cijena izdanja dovoljno niska.
(325)
Zaključno, mjere B1, B2, B3 i B4 potrebne su kao potpora za sanaciju s obzirom na njihov iznos i oblik.
7.4.3. Proporcionalnost - mjere kojima se ograničuju negativni učinci prelijevanja
(326)
Banka je primila vrlo velik iznos državne potpore. Ta situacija stoga može dovesti do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Grčka je preuzela obvezu prema kojoj će provesti niz mjera kojima je cilj smanjiti negativne učinke prelijevanja. Točnije, na temelju preuzetih obveza osigurava se da će se poslovanje Banke nastaviti na komercijalnoj osnovi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 131. i 132. Grčka se obvezala provesti i zabranu preuzimanja te niz otuđenja u inozemstvu i u nebankarskim aktivnostima u Grčkoj, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 133. Ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja dodatno će se procijeniti u odjeljku 7.6.
(327)
U Banci je imenovan i povjerenik za praćenje koji će pratiti ispravnu provedbu preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Time će se izbjeći štetna promjena poslovne prakse Banke i time smanjiti mogući negativni učinci prelijevanja.
(328)
Konačno, novi sveobuhvatni plan restrukturiranja dostavljen je Komisiji 16. travnja 2014. Taj će se plan restrukturiranja procijeniti u odjeljku 7.6.
(329)
Zaključno, ublažene su sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Mjere B1, B2, B3 i B4 razmjerne su u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008.
7.4.4. Zaključak o usklađenosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011.
(330)
Komisija stoga zaključuje da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) primjerene, nužne i razmjerne u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011.
7.5. USKLAĐENOST S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU U POGLEDU KUPNJE NOVE TT BANKE I BANKE NEA PROTON KOJU JE PROVELA BANKA
(331)
U točkama 23. i 40. Komunikacije o restrukturiranju objašnjava se da je preuzimanje poduzetnika koja provode banke koje primaju potporu obično u suprotnosti s obvezama ograničavanja troškova restrukturiranja i ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja. Osim toga, njima se može ugroziti ili otežati ponovno uspostavljanje održivosti. Komisija stoga mora procijeniti mogu li preuzimanja koja provodi Banka biti u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju.
7.5.1. Usklađenost preuzimanja Nove TT banke s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.1.1. Učinak preuzimanja Nove TT banke na dugoročnu održivost Banke
(332)
U pogledu profitabilnosti poslovanja preuzimanjima koja provodi Banka poboljšat će se ponovno uspostavljanje održivosti Banke jer se spajanjem dviju banaka na istom geografskom tržištu omogućuje ostvarivanje smislenih sinergija, na primjer u obliku smanjenja broja zaposlenika, zatvaranja podružnica i sniženih općih troškova. Banka će steći klijente i deponente, dok će znatno sniziti troškove distribucije. Zatvorit će većinu poslovnica „T banke” i neke poslovnice „Grčke poštanske banke” uz racionaliziranje službi u sjedištu.
(333)
U pogledu pozicija likvidnosti transakcija ima i povoljan utjecaj na omjer kredita i depozita Banke znatno ga smanjujući s previsoke razine jer je Nova TT banka imala znatno više depozita nego kredita. Točnije, Grčka središnja banka u svojem je pismu GFFS-u od 8. srpnja 2013. napomenula da je Banka dvije godine prije transakcije bila pod velikim pritiskom. Grčka središnja banka primijetila je da je Banka izgubila tržišne udjele u Grčkoj i da se u velikoj mjeri oslanjala na financiranje iz Eurosustava i likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama. U svojem je pismu Grčka središnja banka uputila na manjak financiranja, konsolidirani omjer kredita i depozita od 132 % i pogoršanu sliku Banke među klijentima. U tom je pismu Grčka središnja banka navela da bi preuzimanje Nove TT banke koje provodi Banka dovelo do „znatnog povećanja depozita [Banke], čime bi se poboljšali njezin ukupni profil financiranja, slika među deponentima i sposobnost privlačenja novih depozita po privlačnijim uvjetima od trenutačnih”.
(334)
Preuzimanjem se stoga pridonosi poboljšanju položaja Banke u pogledu likvidnosti što je ključno za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Komisija potvrđuje pozitivan utjecaj preuzimanja u dopisu svojih službi GFFS-u od 8. srpnja 2013. U tom je dopisu Komisija navela da nacrtom plana restrukturiranja Banke, koji je Grčka dostavila prije preuzimanja Nove TT banke, nije ispunjen zahtjev za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti zbog osjetljivosti bilance Banke na kraju razdoblja restrukturiranja. U istom je dopisu Komisija navela da bi „preuzimanje [Nove TT banke] koja ima velik broj depozita bio ključan čimbenik kojim bi se pridonijelo poboljšanju bilance [Banke], a time i ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti”. Procjena je bila opravdana s obzirom na utjecaj tog preuzimanja na položaj Banke u pogledu likvidnosti: „Na temelju podataka na kraju 2012. zbog preuzimanja bi se omjer kredita i depozita odmah snizio sa 155 % na 123 %, tako bi se [Komisijin] zahtjev mogao ispuniti na kraju 2017.”.
(335)
Komisija stoga smatra da preuzimanje pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.
7.5.1.2. Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci
(336)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke.
(337)
Banka je kupoprodajnu cijenu platila novim dionicama tako da se preuzimanje nije financiralo iz državne potpore. Kao rezultat toga, potreba za kapitalom stvorena na temelju plaćanja kupoprodajne cijene odmah je pokrivena izdavanjem novih dionica tako da plaćanjem kupoprodajne cijene nije stvoreno neto povećanje potreba Banke za kapitalom. Štoviše, GFFS bio je 100-postotni vlasnik Nove TT banke, što podrazumijeva da su sve nove dionice koje je Banka izdala dane GFFS-u, odnosno državi.
(338)
Samim preuzimanjem neće se potaknuti dodatna državna potpora jer je Nova TT banka ispunila svoje kapitalne zahtjeve. Osim toga, navedena privremena kreditna institucija osnovana je samo nekoliko mjeseci prije nego što je preuzeta. Budući da se imovina posrnulih banaka procjenjuje i vrednuje po fer vrijednosti prije nego što se prenese na privremenu kreditnu instituciju, može se pretpostaviti da kreditni portfelj Nove TT banke nije sadržavao gubitke koji su bili skriveni ili za koje nisu postojala odgovarajuća rezerviranja.
(339)
Zaključno, u specifičnim okolnostima ovog slučaja preuzimanje Nove TT banke iznimno nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri.
7.5.1.3. Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje
(340)
U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. U točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se i da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja, da proces preuzimanja treba biti pošten i da se preuzimanjem trebaju osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na relevantnom tržištu.
(341)
Nova TT banka nije bila samostalno održiva banka. Konsolidacija te banke zahtijevala se u okviru MGFP-a od 15. svibnja 2013. Transakcija se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(342)
Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje Nove TT banke, a postupak prodaje bio je javan, transparentan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu. Budući da je preuzimanje odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja (142), Komisija pretpostavlja da se ishodom postupka prodaje osiguravaju uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja u Grčkoj.
(343)
S obzirom na to može se zaključiti da je preuzimanje Nove TT banke u skladu s odjeljkom 4. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.1.4. Zaključak o preuzimanju Nove TT banke
(344)
Komisija zaključuje da je, s obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka (143) i specifičnosti preuzimanja Nove TT banke, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2. Usklađenost preuzimanja banke Nea Proton s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.2.1. Učinak preuzimanja banke Nea Proton na dugoročnu održivost Banke
(345)
U pogledu profitabilnosti poslovanja preuzimanjem banke Nea Proton koje provodi Banka poboljšat će se ponovno uspostavljanje održivosti Banke jer se spajanjem dviju banaka na istom geografskom tržištu omogućuje ostvarivanje smislenih sinergija, na primjer u obliku smanjenja broja zaposlenika, zatvaranja podružnica i sniženih općih troškova.
(346)
Preuzimanjem banke Nea Proton Banci se omogućuje ostvarivanje koristi od sinergija. Banka će steći klijente i deponente, dok će istodobno zatvoriti većinu podružnica i racionalizirati informacijski sustav te službe u sjedištu. Transakcijom je smanjen i omjer kredita i depozita Banke jer je banka Nea Proton imala niži omjer kredita i depozita. Na kraju lipnja 2013. omjer neto kredita i depozita Banke iznosio je oko 135,79 %, dok je omjer neto kredita i depozita banke Nea Proton iznosio oko 52,68 %.
(347)
Zaključno, preuzimanje je pozitivno utjecalo na održivost Banke.
7.5.2.2. Učinak preuzimanja banke Nea Proton na iznos potpore koji je potreban Banci
(348)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti.
(349)
Banka je platila simboličnu cijenu za kupnju banke Nea Proton (jedan euro), dok je preuzeti subjekt na odgovarajući način dokapitaliziran prije prodaje. Navedena je dokapitalizacija uključivala rezerviranja za buduće gubitke po kreditima i gubitke iz poslovanja (144). Kao posljedica toga, preuzimanjem primjereno kapitalizirane banke za jedan euro nisu se povećale potrebe Banke za kapitalom.
(350)
Kao zaključak toga, preuzimanje banke Nea Proton nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri.
7.5.2.3. Štetan učinak preuzimanja banke Nea Proton na tržišno natjecanje
(351)
U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća.
(352)
Banka Nea Proton nije bila samostalno održiva banka. Konsolidacija te banke zahtijevala se u okviru MGFP-a od 15. svibnja 2013. Preuzimanje se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(353)
Komisija primjećuje i da nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje banke Nea Proton i da je proces prodaje bio javan, transparentan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu. Budući da je preuzimanje odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja (145), Komisija pretpostavlja da se ishodom postupka prodaje osiguravaju uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja u Grčkoj.
(354)
S obzirom na to može se zaključiti da je preuzimanje banke Nea Proton u skladu s odjeljkom 4. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2.4. Zaključak o preuzimanju banke Nea Proton
(355)
Komisija zaključuje da je, s obzirom na specifičnosti preuzimanja banke Nea Proton, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.6. USKLAĐENOST MJERA A, B1, B2, B3, B4 I C S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU TE MJERE C S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2013.
7.6.1. Izvori poteškoća i posljedice na procjenu u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju
(356)
Kako je navedeno u odjeljcima 2.1.1. i 2.1.2., poteškoće s kojima se Banka susrela uglavnom proizlaze iz grčke dužničke krize i duboke recesije u Grčkoj i južnoj Europi. U pogledu prvog čimbenika grčka vlada izgubila je pristup financijskim tržištima i konačno je morala pregovorima dogovoriti sporazum s domaćim i međunarodnim vjerovnicima, program UPS-a, što je dovelo do korekcije potraživanja prema državi za 53,3 %. Osim toga, 31,5 % potraživanja zamijenjeno je za nove grčke državne obveznice s nižim kamatnim stopama i dužim dospijećima. U prosincu 2012. država je od grčkih banaka otkupila te nove državne obveznice po cijeni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti i na taj način kristalizirala dodatni gubitak grčkih banaka. Osim utjecaja programa UPS-a na njezinu kapitalnu poziciju, Banka je zabilježila i velike odljeve depozita od 2010. do sredine 2012. zbog rizika da će Grčka izaći iz europodručja kao posljedica neodrživog javnog duga i recesije.
(357)
Mjere B1, B2, B3 i B4 iznose 5 839 milijuna EUR, što je otprilike iznos gubitka knjiženog nakon programa UPS-a (5 781 milijun EUR). U tom slučaju, ako poteškoće ne proizlaze prije svega iz preuzimanja prekomjernog rizika, u točki 14. Komunikacije o produženju iz 2011. navodi se da će Komisija ublažiti svoje zahtjeve.
(358)
Komisija potvrđuje da dio potreba za kapitalom proizlazi iz redovne izloženosti financijske institucije prema državi u svojoj matičnoj zemlji. Navedena je činjenica istaknuta i u uvodnim izjavama 58. i 69. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Kao posljedica toga, potreba Banke za rješavanjem pitanja moralnog hazarda u svojem planu restrukturiranja manja je od potrebe drugih financijskih institucija koje primaju potporu, a koje su nagomilale prekomjerne rizike. Budući da mjere potpore imaju manji učinak narušavanja, mjere poduzete u cilju ograničenja narušavanja stoga je potrebno razmjerno ublažiti. S obzirom na to da program UPS-a i otkup duga čine otpis duga u korist države, naknada države pri dokapitalizaciji banaka može biti niža.
(359)
Međutim, s obzirom na to da se grčko gospodarstvo smanjilo za oko 25 % od 2008., Banka mora prilagoditi svoju organizaciju, strukturu troškova i poslovnu mrežu tom novom okruženju kako bi ponovno uspostavila profitabilnost. Stoga, neovisno o izostanku pitanja moralnog hazarda Banka mora restrukturirati svoje poslovanje u Grčkoj kako bi osigurala dugoročnu održivost.
(360)
Komisija primjećuje i da je izloženost Banke grčkom državnom dugu bila veća od izloženosti nekih drugih banaka u Grčkoj. Kao rezultat toga, ne mogu se svi gubici po osnovi grčkih državnih obveznica (gubitak po programu UPS-a) pripisati redovnoj izloženosti financijske institucije prema državi u njezinoj matičnoj zemlji.
(361)
Drugi su izvor gubitaka za Banku gubici po kreditima odobrenima grčkom stanovništvu i poduzećima. Komisija smatra da su ti gubici uglavnom razlog iznimno dubokog i produljenog pada BDP-a od oko 25 % tijekom pet godina, a ne rizičnog kreditiranja koje je odobravala Banka. Kao rezultat toga, potporom odobrenom za pokriće tih gubitaka ne stvara se moralni hazard, što se događa ako se potporom štiti banku od posljedica prošlog rizičnog ponašanja. Potpora stoga ima manji učinak narušavanja (146).
(362)
Međutim, dio potreba za kapitalom i gubitaka po kreditima Banke dolazi iz nekih međunarodnih društava kćeri (u Rumunjskoj, Bugarskoj, Poljskoj i Ukrajini). Na primjer, u 2012. Banka je zabilježila gubitke u Rumunjskoj, Bugarskoj i Ukrajini, dok su ta društva kćeri ostvarila koristi od financiranja unutar grupe u iznosu od 1,8 milijardi EUR.
(363)
Testiranja otpornosti na stres obavljena 2012. radi određivanja potreba Banke za kapitalom ukazala su i na to da dio potreba za kapitalom proizlazi iz gubitaka po inozemnim kreditima. Projekcije gubitaka po tim kreditima iznosile su 1 228 milijuna EUR u osnovnom scenariju i 1 622 milijuna EUR u nepovoljnom scenariju.
(364)
Zaključno, točkom 14. Komunikacije o produženju obuhvaćen je znatan dio gubitaka i potrebe za potporom koja iz toga proizlazi, a na temelju koje Komisija može ublažiti svoje zahtjeve. Dio potrebe za potporom proizlazi iz grčkih gubitaka po kreditima zbog iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Potporom odobrenom u tim okolnostima ne stvara se moralni hazard i ona stoga ima manji učinak narušavanja.
(365)
Konačno, dio potrebe za potporom proizlazi iz vlastitog preuzimanja rizika Banke, posebno u pogledu njezinih inozemnih društava kćeri i većih ulaganja u grčke državne obveznice.
7.6.2. Održivost
(366)
Planom restrukturiranja mora se osigurati da financijska institucija može ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost do kraja razdoblja restrukturiranja (odjeljak 2. Komunikacije o restrukturiranju). U ovom slučaju razdoblje restrukturiranja definirano je kao razdoblje od datuma donošenja ove Odluke do 31. prosinca 2018.
(367)
U skladu s točkama 9. do 11. Komunikacije o restrukturiranju Grčka je dostavila sveobuhvatan i detaljan plan restrukturiranja u kojem su sadržane sve informacije o poslovnom modelu Banke. U planu su utvrđeni i razlozi poteškoća s kojima se Banka susrela te mjere poduzete u cilju rješavanja svih pitanja održivosti s kojima se suočila. Točnije, u planu restrukturiranja opisana je strategija odabrana radi očuvanja učinkovitosti poslovanja Banke i rješavanja pitanja visoke razine loših kredita, niske učinkovitosti poslovanja, osjetljive likvidnosne i kapitalne pozicije te njezinih društava u inozemstvu koja su se oslanjala na svoje matično društvo radi financiranja i kapitala.
7.6.2.1. Bankarsko poslovanje u Grčkoj
(368)
U pogledu likvidnosti i oslanjanja Banke na financiranje iz Eurosustava u okviru plana restrukturiranja predviđen je ograničen rast bilance u Grčkoj, dok bi depozitna osnova ponovno trebala rasti. Oslanjanje na likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama, koje je već palo, nastavit će se smanjivati, čime će se isto tako pomoći Banci u snižavanju troška financiranja.
(369)
Preuzetom obvezom u pogledu omjera kredita i depozita opisanom u uvodnoj izjavi (127). osigurava se održivost strukture bilance Banke do kraja razdoblja restrukturiranja. Prodajom vrijednosnih papira i drugih sporednih djelatnosti isto će se tako ojačati likvidnosna pozicija Banke i osigurati da se ona ne oslanja na međubankovno tržište. Zbog još uvijek nepovoljne likvidnosne pozicije Banke Komisija može prihvatiti zahtjev grčkih nadležnih tijela da im se odobri pružanje likvidnosti Banci u skladu s mjerama osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru Programa potpore grčkim bankama.
(370)
Kako bi smanjila svoje troškove financiranja, Banka se obvezala i nastaviti snižavati kamatne stope koje plaća na depozite, kako je opisano u uvodnoj izjavi (127). Komisija primjećuje da će to sniženje troškova depozita biti ključan doprinos poboljšanju dobiti Banke prije rezerviranja.
(371)
Od početka krize Banka je u znatnoj mjeri racionalizirala svoju poslovnu mrežu u Grčkoj smanjenjem broja podružnica i zaposlenika. Do 2018. ukupni troškovi Banke snizit će se za dodatnih […] % u usporedbi s 2013 (147). Kako bi postigla taj cilj, Banka se obvezala smanjiti broj svojih podružnica u Grčkoj na najviše […] odnosno […] od 31. prosinca 2017., uz najviše ukupne troškove u Grčkoj od 800 milijuna EUR. Očekivani omjer troškova i prihoda bit će niži od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja. Komisija smatra da se planom restrukturiranja zadržava učinkovitost Banke u novom tržišnom okruženju.
(372)
Drugo ključno područje upravljanje je lošim zajmovima jer su oni 31. prosinca 2013. činili 29,4 % portfelja (148). Banka planira osnovati specijalizirani odjel za upravljanje lošim zajmovima. Preuzela je i obvezu poštovanja visokih standarda u pogledu svoje kreditne politike kako bi u najvećoj mogućoj mjeri povećala vrijednost Banke u svakoj fazi kreditiranja, kako je opisano u uvodnim izjavama 131. i 132.
7.6.2.2 Korporativno upravljanje
(373)
Pazornost je potrebno pridati i upravljanju Banke jer je GFFS na dan 31. prosinca 2013. držao 95,23 % dionica Banke Uzimajući u obzir poslovne rezultate banaka u državnom vlasništvu u Grčkoj, Banka i GFFS dogovorili su poseban okvir međusobnih odnosa u 2013. Tim se sporazumom štiti svakodnevno poslovanje Banke od prekomjernog uplitanja njezina većinskog dioničara, dok se istodobno GFFS-u osigurava praćenje provedbe plana restrukturiranja i sprječavanje uprave Banke na preuzimanje prekomjernog rizika u okviru odgovarajućih savjetovanja. Banka se obvezala i pažljivo nadzirati svoju izloženost prema povezanim dužnicima.
(374)
U Zakonu o GFFS-u, kako je izmijenjen 2014., navodi se da će na dionicama koje je GFFS upisao tijekom dokapitalizacije iz proljeća 2013. izgubiti pravo glasa ako najmanje 50 % povećanja kapitala u 2014. upišu privatni ulagatelji. U pogledu ponovnog uspostavljanja dugoročne održivosti Banke Komisija ne bi imala negativno mišljenje u pogledu kontrole dodijeljene privatnim dioničarima ako bi oni u Banku uložili znatan iznos vlastitog novca. Komisija primjećuje da se ograničenje prava glasa GFFS-a neće primjenjivati na glasove povezane sa statutom Banke, korporativnim akcijama ili drugim strateškim odlukama. Komisija pozitivno ističe činjenicu da će se GFFS-u automatski vratiti sva prava glasa ako Banka ne provede svoj plan restrukturiranja. Iako se GFFS neće uplitati u svakodnevno poslovanje Banke, navedenim se odredbama osigurava da on može očuvati svoje interese kao dioničar i kao tijelo nadležno za osiguranje ispravne provedbe plana restrukturiranja.
7.6.2.3. Međunarodne djelatnosti
(375)
Neke od međunarodnih djelatnosti Banke iscrpile su u prošlosti njezin kapital, likvidnost i profitabilnost, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 362. i 363.
(376)
Planom restrukturiranja predviđena je promjena poslovnog modela Banke kako bi se Banka više usmjerila na […]. Banka je već prodala svoje neprofitabilno društvo kćer u Poljskoj, EFG Poland. Pokrenula je i racionalizaciju ostalih društava kćeri kako bi ojačala postupak preuzimanja zajmova i smanjila manjak financiranja društava kćeri. Planira otuđiti […] društvo kćer […] (149). Osim toga, dodatno će restrukturirati poslovanje društava kćeri […] i […] prije njihove moguće prodaje u kasnijoj fazi, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (116).
(377)
Ukupna profitabilnost inozemnog poslovanja oporavit će od […] nadalje. Istog dana financiranje odobreno inozemnim društvima kćerima smanjit će za […] u usporedbi s razinom od 31. prosinca 2012.
(378)
Stoga Komisija smatra da će Banka u dostatnoj mjeri restrukturirati i smanjiti inozemna društva kćeri kako bi izbjegla izloženost dodatnim potrebama za kapitalom i manjku likvidnosti u budućnosti. Preuzetom obvezom opisanom u uvodnoj izjavi (128) u pogledu suzdržavanja od unosa velikih iznosa kapitala u međunarodna društva kćeri Banke osigurava se i da inozemna društva kćeri neće predstavljati prijetnju kapitalu ili likvidnosti.
7.6.2.4. Zaključak o održivosti
(379)
Osnovni scenarij opisan u odjeljku 2.4. pokazuje da će na kraju razdoblja restrukturiranja Banka moći ostvariti povrat kojim će joj se omogućiti pokrivanje svih troškova i odgovarajući povrat na kapital, uzimajući u obzir profil rizičnosti. De facto, povrat na kapital Banke iznosit će […] % u 2018. u skladu s osnovnim scenarijem. Istodobno je predviđeno da će kapitalna pozicija Banke ostati na zadovoljavajućoj razini jer stopa adekvatnosti kapitala neće pasti ispod […] % nakon 2014.
(380)
Konačno, Komisija uzima u obzir i negativan scenarij opisan u planu restrukturiranja Banke koji su dostavila grčka nadležna tijela. Taj negativan scenarij temelji se na nizu pretpostavki koje su dogovorene s GFFS-om. Uzima se u obzir dulja i dublja recesija te ozbiljnija deflacija cijena nekretnina (150). Plan restrukturiranja pokazuje da Banka može izdržati razumnu količinu stresa jer u negativnom scenariju Banka ostaje profitabilna na kraju razdoblja restrukturiranja, uz povrat na kapital od […] % i stopu osnovnog kapitala od […] % u 2018.
(381)
Na temelju testiranja otpornosti na stres koje je 2013. provela Grčka središnja banka potvrđuje se da je iznos dodatnog kapitala koji će se prikupiti 2014., odnosno 2 864 milijuna EUR, dovoljan za suočavanje s osnovnim scenarijem u razdoblju restrukturiranja. Banka će Grčkoj središnjoj banci dostaviti i mogući plan kapitala s mjerama koje će se provesti ako se gospodarsko okruženje dodatno pogorša. Komisija podsjeća da je u procjeni potreba za kapitalom u skladu s osnovnim scenarijem Grčka središnja banka već uvela nekoliko prilagodbi koje su dovele do povećanja potreba za kapitalom u usporedbi s potrebama za kapitalom koje je Banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju. Potrebe za kapitalom iz osnovnog scenarija koje je procijenila Grčka središnja banka mogu se stoga smatrati vrstom testiranja otpornosti na stres. Da bi zaključila da je Banka održiva, Komisija ne zahtijeva da Banka ima unaprijed dovoljno kapitala za pokrivanja potreba za kapitalom u stresnim uvjetima koje je procijenila Grčka središnja banka jer potonja procijenjena razina predstavlja visoku razinu stresa.
(382)
Osim toga, pozitivno je što Banka neće provesti dodatna ulaganja u špekulativne papire, što će pomoći očuvanju njezine kapitalne i likvidnosne pozicije.
(383)
Komisija stoga može zaključiti da je Banka poduzela dostatne mjere za rješavanje pitanja održivosti bankarskog poslovanja u Grčkoj i inozemstvu.
7.6.3. Vlastiti doprinos i podjela obveza
7.6.3.1. Procjena usklađenosti mjera A, B1, B2, B3 i B4 s Komunikacijom o restrukturiranju.
(384)
Kako je navedeno u Komunikaciji o restrukturiranju, banke i njihovi dionici trebaju pridonijeti restrukturiranju u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se osiguralo da je potpora ograničena na najmanju potrebnu mjeru. Stoga bi banke trebale upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja, na primjer, prodajom imovine, dok bi dionici trebali apsorbirati gubitke banke ako je to moguće. Obvezama koje je Banka preuzela potrebno je osigurati upotrebu vlastitih sredstava i doprinos izvornih dioničara i privatnih ulagatelja, koji drže hibridni kapital Banke, restrukturiranju.
7.6.3.1.1. Vlastiti doprinos Banke: otuđenja i smanjenje troškova
(385)
Banka je otuđila znatan dio poduzeća kako bi poboljšala svoju adekvatnost kapitala. Prodajom velikih poljskih i turskih društava kćeri poboljšala je svoju kapitalnu poziciju za oko 750 milijuna EUR. Navedenim je prodajama poboljšana i likvidnosna pozicija Banke. Na temelju povećanja temeljnog kapitala društva Eurobank Properties Banka je mogla povećati svoj kapital za 200 milijuna EUR.
(386)
Planom restrukturiranja predviđena je prodaja dodatne imovine u […] i […]. Točnije, Banka je preuzela obvezu prema kojoj će smanjiti svoju imovinu u inozemstvu na 8,77 milijardi EUR. Uzimajući u obzir razduživanje i otuđenja koja su već provedena te nakon provedbe tog dodatnog smanjenja, Banka će znatno smanjiti svoju geografsku prisutnost u […].
(387)
Osim toga, Banka je preuzela obvezu prema kojoj će dodatno smanjiti svoje poslovanje u inozemstvu ako joj je potrebna dokapitalizacija koju bi proveo GFFS u iznosu višem od 1 milijarde EUR. U tom bi scenariju Banka smanjila svoj portfelj međunarodne imovine na najviše 3,5 milijardi EUR. Ako je dokapitalizacija u okviru mjere C manja od 1 milijarde EUR, privatni ulagatelji uložit će najmanje 1,5 milijardi EUR, tj. više od GFFS-a. Navedenim većim udjelom privatnih ulagatelja znatno bi se smanjio iznos potrebne potpore i tako poboljšala podjela obveza.
(388)
Osim toga, Banka je preuzela obvezu prema kojoj će prodati svoje veliko i profitabilno društvo kćer za osiguranje.
(389)
Kako bi ograničila svoje potrebe za kapitalom, Banka se obvezala da neće upotrebljavati kapital ili potporu ili povećati svoja društva kćeri u inozemstvu, kako je opisano u uvodnoj izjavi 128. Nadalje, u obvezama se navodi da Banka neće provesti dodatna preuzimanja.
(390)
Banka sudjeluje i u programu sveobuhvatnog smanjenja troškova, kako je navedeno u odjeljku 2.4.2. Njezini troškovi dodatno će se snižavati do 2018. […]
(391)
Grčka se posebno obvezala da do […] Banka neće nijednom zaposleniku ili voditelju platiti ukupnu godišnju naknadu (plaću, mirovinski doprinos, bonus) koja premašuje […]. Osim toga, ako GFFS mora upisati bilo koji udjel Banke, Grčka se obvezuje primijeniti gornju granicu na plaću u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. (151).
7.6.3.1.2. Podjela obveza među prijašnjim dioničarima i prikupljanje novog kapitala na tržištu.
(392)
Udjeli postojećih dioničara Banke u velikoj su mjeri razvodnjeni dokapitalizacijom iz proljeća 2013. (mjera B4). Naime, udjel koji su držali postojeći dioničari smanjen je sa 100 % prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. na samo 1,44 %. Komisija napominje i da Banka nije isplatila dividende u novcu od 2008. Konačno, Komisija izražava pozitivno mišljenje o činjenici da će GFFS unijeti dodatan kapital samo ako ga Banka ne uspije prikupiti na tržištu po cijeni koja se smatra razumnom i koja je utvrđena na temelju dva neovisna procjenitelja.
7.6.3.1.3. Podjela obveza među imateljima podređenog duga
(393)
Imatelji podređenog duga Banke pridonijeli su plaćanju troškova restrukturiranja Banke. Banka je u nekoliko navrata provela upravljanje pasivom kako bi prikupila kapital. Ukupan iznos razmijenjenih obveza iznosio je 748 milijuna EUR, uz kapitalni dobitak od 565 milijuna EUR, kako je opisano u uvodnim izjavama 122. i 123.
(394)
Još uvijek nepodmireni instrumenti podliježu zabrani isplate kupona opisanoj u uvodnoj izjavi 133. Stoga Komisija smatra da je odgovarajuća podjela obveza među privatnim ulagateljima Banke u hibridni kapital osigurana i da su u tom pogledu ispunjeni zahtjevi iz Komunikacije o restrukturiranju.
(395)
Zaključno, uzimajući u obzir elemente opisane u odjeljku 7.6.1., Komisija smatra da je Grčka primijenila dostatan vlastiti doprinos i mjere podjele obveza kako bi ograničila iznos mjera potpore A, B1, B2, B3 i B4 na najmanju potrebnu mjeru.
7.6.3.2. Procjena usklađenosti mjere C s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
(396)
Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nadopunjuje se Komunikacija o restrukturiranju i poziva na poboljšanu podjelu obveza, a banke koje primaju potporu u obliku kapitala na poduzimanje dodatnih mjera u cilju ograničenja potpore na najmanju potrebnu mjeru. U točki 29. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. zahtijeva se da država članica dokaže da su sve mjere za ograničavanje takve potpore na najmanju potrebnu mjeru iskorištene u najvećem mogućem opsegu. U tu svrhu, države članice moraju podnijeti plan za prikupljanje kapitala, osigurati odgovarajuću podjelu obveza među dioničarima i podređenim vjerovnicima te spriječiti odljev sredstava prije donošenja odluke o restrukturiranju. U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. plan za prikupljanje kapitala trebao bi sadržavati pitanja prava, dobrovoljno upravljanje pasivom, otuđenja radi povećanja kapitala, mjere razduživanja, zadržavanje zarade i druge mjere kao što su, na primjer, stroge politike odobravanja troškova i dodjeljivanja naknada.
(397)
U točki 47. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. navodi se da, kad se utvrdi kapitalni manjak, banka mora spriječiti odljev sredstava brojnim mjerama kojima je cilj osigurati ishod jednak zabrani isplate redovnih dividendi i kupona, zabrani preuzimanja, zabranama poduzetniku u vladajućem položaju na tržištu u pogledu određivanja cijena ili zabranama oglašavanja. Komisija napominje da Banka već poštuje te zabrane jer su uključene u popis preuzetih obveza koje je dostavila Grčka, kako je opisano u uvodnoj izjavi (133)., i da Banka nije isplatila nikakve dividende u novcu od 2008.
(398)
U preuzetoj obvezi u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C) osigurana je rezerva za apsorbiranje budućih gubitaka kako je određeno na temelju testiranja otpornosti na stres koje je provela Grčka središnja banka 2013. i objavljeno 6. ožujka 2014. Rezultati testiranja na stres pokazuju da je Banci potrebno 2 945 milijuna EUR dodatnog kapitala za pokriće budućih gubitaka u stresnim uvjetima. Mjerom C pokriva se samo potreba za kapitalom koja će preostati i. ako se ne može pokriti dodatnim otuđenjima ili mjerama povećanja kapitala (Komisija smatra da je Banka analizirala sva moguća otuđenja i obvezala se na sva ona kojima se mogu smanjiti potrebe za kapitalom u okviru plana kapitala koji je dostavljen Grčkoj središnjoj banci) i ii. ako je ne pokrivaju privatni ulagatelji u okviru povećanja temeljnog kapitala koje će se provesti u travnju 2014. Stoga Banci nije osiguran višak kapitala.
(399)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 385. do 395., Banka je već prije testiranja otpornosti na stres poduzela mjere kako bi ograničila iznos potrebnog kapitala na najmanju mjeru. Ako u okviru trenutačnog prikupljanja kapitala Banka uspije prikupiti većinu potrebnog kapitala od privatnih ulagatelja te dodatna potpora koju isplati GFFS ostane ispod 1 milijarde EUR, dodatan vlastiti doprinos Banke neće biti potreban. Međutim, ako potpora isplaćena u okvir mjere C premašuje tu razinu, Banka bi trebala otuđiti više djelatnosti.
(400)
U pogledu podjele obveza u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. navodi se da adekvatna podjela obveza obuhvaća doprinose dioničara, vlasnika hibridnog kapitala i imatelja podređenog duga prije dodjele potpore u obliku kapitala. Komisija napominje da je Grčka izmijenila svoj nacionalni zakonodavni okvir kako bi osigurala doprinos podređenih vjerovnika troškovima restrukturiranja Banke prije unosa dodatnog kapitala u Banku. Komisija napominje i da je Grčka preuzela obvezu provedbe mjera predviđenih u članku 6.a Zakona o GFFS-u, kako je izmijenjen 2014., kojim je predviđena raspodjela manjka kapitala vlasnicima instrumenata kapitala i drugih podređenih obveza, prema potrebi. Iako se takva podjela obveza provodi samo nakon datuma preuzimanja obveze u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C), na temelju točke 45. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. Komisija smatra da bi došlo do nerazmjernih rezultata ako bi se obvezna konverzija podređenog duga i hibridnog kapitala morala provesti već u trenutku preuzimanja obveze. Ako bi Banka prikupila dovoljno privatnog kapitala za pokriće svih svojih potreba za kapitalom, kako je određeno testiranjem otpornosti na stres koje je provela Grčka središnja banka, konverzija imatelja podređenog duga bila bi nerazmjerna. Obveza koju je Grčka preuzela u pogledu sanacije potraživanja podređenih vjerovnika prije stvarne isplate potpore u obliku kapitala Banci stoga je dovoljna za osiguranje pravilne podjele obveza.
(401)
Štoviše, kako bi se osiguralo da vlasnici Banke u najvećoj mogućoj mjeri sudjeluju u ponovnom uspostavljanju adekvatne kapitalne osnove tijekom razdoblja restrukturiranja, Grčka se obvezala da će do kraja razdoblja restrukturiranja Banka zadržati dividende i da neće isplatiti kupone koje prema zakonu nije obvezna isplatiti. Stoga, u skladu s točkom 26. Komunikacije o restrukturiranju i točkom 47. Komunikacije o bankarstvu Banka neće upotrijebiti državnu potporu kako bi isplatila vlastita sredstva ako za ta plaćanja nema dostatne dobiti.
(402)
Banka se obvezala i da do 31. prosinca 2017. neće zaposleniku ili voditelju platiti ukupnu godišnju naknadu (plaću, mirovinski doprinos, bonus) višu od ukupne godišnje naknade guvernera Grčke središnje banke (ne uzimajući u obzir dobrovoljno djelomično odustajanje guvernera od naknade). Osim toga, ako GFFS mora upisati bilo koji udjel Banke, Grčka se obvezuje primijeniti gornju granicu na plaću u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. (152)
(403)
Komisija mora procijeniti ispunjavaju li se tom preuzetom obvezom kojom su obuhvaćena dva scenarija zahtjevi iz Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(404)
U prvom scenariju u kojem GFFS zapravo ne unosi novi kapital u Banku, potpora obuhvaćena mjerom C ograničit će se samo na obvezu osiguranja povećanja kapitala, a GFFS neće isplatiti ni jedan euro jer će sve nove dionice upisati privatni ulagatelji. U Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. navodi se da se ograničenja naknade mogu prekinuti nakon otplate potpore. Međutim, potpora uključena u tu obvezu osiguranja mogućeg povećanja kapitala ne može se otplatiti ako predmetna obveza nikad nije imala učinak (jer država nikad nije Banci isplatila novac). U tim okolnostima Komisija može prihvatiti da se ograničenje naknade primjenjuje tijekom određenog razdoblja. Komisija smatra da je obveza koju je Grčka preuzela i koja traje do 31. prosinca 2017. (tj. tri godine i osam mjeseci te završava godinu dana prije isteka plana restrukturiranja) ispravna primjena zadnjeg stavka točke 38. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. Budući da je godišnja naknada guvernera Grčke središnje banke niža od gornje granice iz drugog stavka točke 38. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. i da će se preuzeta obveza primjenjivati na cijelu grupu, Komisija stoga smatra da je preuzeta obveza koju je predložila Grčka u slučaju kada GFFS nije upisao nikakve dionice u okviru planiranog povećanja kapitala u skladu s točkom 38. Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(405)
U drugom scenariju kada bi GFFS morao upisati dionice banke, Grčka se obvezala izmijeniti preuzetu obvezu kako bi bila u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Komisija napominje da, ako bi GFFS upisao dionice, za nastavak usklađenosti s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. trajanje gornje granice na naknade trebalo bi izmijeniti tako da prestane vrijediti istekom plana restrukturiranja, 31. prosinca 2018., ili izvršenjem transakcije istovjetne otplati potpore, ovisno o tome koji događaj nastupi ranije. Budući da Banka ne može otplatiti redovne dionice, Komisija prihvaća da bi se prodaja dionica na sekundarnom tržištu uz dobit mogla smatrati istovjetnom otplati potpore.
(406)
Zaključno, u oba scenarija obveza u pogledu ograničenja naknade koju je preuzela Grčka u skladu je sa zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(407)
U pogledu naknade države u Komunikaciji o produženju iz 2011. zahtijeva se da se nove dionice izdaju uz popust na tržišnu cijenu, nakon prilagodbe za razvodnjavanje. Komisija primjećuje da je svrha tog zahtjeva osigurati da država primi dostatnu naknadu za svoje udjele u Banci i da se udjeli prijašnjih dioničara razvodne na odgovarajući način. U slučaju mjere C država je već većinski dioničar Banke i drži više od 90 % dionica. Stoga bi se prekomjernim popustom na tržišnu cijenu snizila naknada države u okviru mjere B4 i odredila potpora ulagateljima ako se zbog popusta utvrdi niža vrijednost Banke. Kako bi se to izbjeglo, cijena upisa ne može biti niža od minimalne cijene određene na temelju dviju ocjena neovisnih procjenitelja. Stoga se detaljnim mehanizmima za određivanje cijena štiti GFFS od prekomjernog razvodnjavanja udjela zbog novih ulagatelja, pri čemu se istodobno osigurava GFFS-ov upis novih dionica po cijeni koja odražava vrijednost Banke. U tim okolnostima Komisija može prihvatiti da se nove dionice mogu izdati uz niži popust na trenutačnu tržišnu cijenu od popusta koji je predviđen Komunikacijom o produženju iz 2011. te smatra da je minimalna cijena prihvatljiva.
(408)
Izdavanjem dionica po višoj cijeni riskiralo bi se odvraćanje privatnih ulagatelja od sudjelovanja u povećanju temeljnog kapitala i stoga bi se ograničilo prikupljanje privatnog kapitala.
(409)
Stoga Komisija smatra da razina vlastitog doprinosa i podjele obveza odgovaraju mjeri C.
7.6.3.3. Zaključak o vlastitom doprinosu i podjeli obveza
(410)
Komisija primjećuje da, u usporedbi s ukupnom primljenom dokapitalizacijom koju je provela država, vlastiti doprinos i podjela obveza u obliku prodaje imovine puno su niži od razina koje bi Komisija obično smatrala dostatnima. Međutim, s obzirom na elemente opisane u odjeljku 7.6.1., u skladu s kojima Komisija može prihvatiti niži vlastiti doprinos i podjelu obveza, može se smatrati da su planom restrukturiranja predviđene dostatne mjere u pogledu vlastitog doprinosa i podjele obveza.
(411)
Osim toga, plan restrukturiranja u skladu je sa zahtjevima Komunikacije o bankarstvu iz 2013. u pogledu mjere C.
7.6.4. Mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja
(412)
U Komunikaciji o restrukturiranju zahtijeva se da se planom restrukturiranja predlože mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja i osigurava konkurentan bankarski sektor. Štoviše, navedenim je mjerama potrebno obuhvatiti i pitanja moralnog hazarda te osigurati da se državna potpora ne upotrebljava za financiranje ponašanja koje je u suprotnosti s tržišnim natjecanjem.
(413)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da pri procjeni iznosa potpore i nastalih narušavanja tržišnog natjecanja Komisija mora uzeti u obzir apsolutni i relativni iznos primljene državne potpore te stupanj podjele obveza i položaj financijske institucije na tržištu nakon restrukturiranja. U tom pogledu Komisija podsjeća da je Banka od države primila kapital koji odgovara 16 % njezine rizikom ponderirane imovine (isključujući mjeru C). U okviru mjere C Banka preuzima obvezu unosa dodatnih 2 864 milijarde EUR, nakon čega će ukupna potpora u kapitalu činiti 23,7 % rizikom ponderirane imovine Banke. Osim potpore u kapitalu, Banka je primila i potporu za likvidnost. Banka je primila jamstva za likvidnost koja su 15. travnja 2011. iznosila 13 600 milijuna EUR, a 30. studenoga 2013.13 932 milijuna EUR, što je na isti dan predstavljalo 17 % bilance Banke. Nadalje, Banka je 31. prosinca 2013. ostvarila korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država u iznosu od 12 milijardi EUR, što je predstavljalo 18 % bilance Banke na taj datum. Potreba za provedbom mjera radi ograničenja mogućih narušavanja tržišnog natjecanja stoga je opravdana s obzirom na relativno veliki iznos potpore. Osim toga, tržišni udjel Banke u Grčkoj velik je. Na dan 31. prosinca 2012. tržišni udjeli iznosili su 17 % za kredite i 12 % za depozite. Preuzimanjima Nove TT banke i banke Nea Proton u rujnu 2013. povećani su tržišni udjeli Banke na 20,7 % za kredite i 18,8 % za depozite. (153)
(414)
Komisija podsjeća na to da poteškoće Banke uglavnom proizlaze iz vanjskih šokova, kao što je grčka dužnička kriza i produljena recesija koja je zaustavila razvoj grčkoga gospodarstva od 2008., kako je navedeno u uvodnoj izjavi 69. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Potreba za rješavanjem pitanja moralnog hazarda smanjena je jer se čini da Banka nije preuzela prekomjerne rizike. Kako je obrazloženo u odjeljku 7.6.1., učinak narušavanja mjera potpore niži je od tih čimbenika, kao što je i potreba za mjerama kojima će se ograničiti narušavanja tržišnog natjecanja. Zbog toga Komisija iznimno može prihvatiti da, unatoč visokom iznosu otpore, planom restrukturiranja nije predviđeno smanjenje bilance i kredita u Grčkoj.
(415)
Međutim, Komisija napominje da je dokapitalizacijama koje je provela država Banci omogućen nastavak bankarskog poslovanja na inozemnim tržištima i djelatnosti osiguranja u Grčkoj.
(416)
U tom pogledu, osim razduživanja i restrukturiranja koji su već provedeni, Komisija uzima u obzir i preuzetu obvezu Banke u pogledu smanjenja djelatnosti osiguranja do 31. prosinca 2018., što će vjerojatno dovesti do dodatnih otuđenja u […] i […], te njezinu obvezu u pogledu neupotrebljavanja potpore za financiranje rasta tih poduzeća. Komisija smatra dodatno smanjenje inozemne imovine primjerenim ako, u okviru mjere C, GFFS Banci isplati dodatnu potporu u kapitalu koja premašuje 1 milijardu EUR. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (295)., zbog te bi isplate potpora imala veći učinak narušavanja od obične obveze u pogledu sudjelovanja u povećanju kapitala. Međutim, ako bi uneseni dodatni kapital iznosio manje od 1 milijarde EUR, uključivao bi veće sudjelovanje privatnih ulagatelja od najmanje 1,5 milijardi EUR. Osim toga, veće sudjelovanje privatnih ulagatelja činilo bi dodatnu podjelu obveza, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 388. U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da će pri procjeni mjera podjele obveza u obzir uzeti cijena plaćena za državnu pomoć i stupanj podjele obveza. Stoga će dodatna narušavanja tržišnog natjecanja i dalje biti ograničena ako GFFS unese manje od 1 milijarde EUR.
(417)
Grčka se obvezala poštovati i zabranu preuzimanja, pobrinuvši se da Banka primljenu državnu potporu neće upotrijebiti za preuzimanje novog poslovanja. Navedenom se zabranom bolje osigurava da se potpora upotrebljava isključivo kao potpora ponovnom uspostavljanju održivosti grčkog bankarskog poslovanja, a ne za rast, na primjer, na inozemnim tržištima.
(418)
Preuzetom obvezom u pogledu smanjenja potpore plaćene na grčke depozite s neodrživo visokih razina isto se tako osigurava da se potpora neće upotrebljavati za financiranje neodrživih strategija prikupljanja depozita kojima se narušava tržišno natjecanje na grčkom tržištu. Slično tome, preuzetom obvezom u pogledu provedbe strožih smjernica za određivanje cijene novih kredita, na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika, spriječit će se Banku od narušavanja tržišnog natjecanja na grčkom tržištu korištenjem neprimjerenih strategija određivanja cijena kredita klijentima.
(419)
Uzimajući u obzir specifičnu situaciju opisanu u odjeljku 7.6.1 i mjere predviđene u planu restrukturiranja, Komisija smatra da su one dostatna zaštita za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja.
7.7. PRAĆENJE
(420)
U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebna su redovita izvješća kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri provodi li se plan restrukturiranja na odgovarajući način. Kako je navedeno u preuzetim obvezama (154), Grčka će osigurati da povjerenik za praćenje, kojeg je Banka već imenovala uz odobrenje Komisije, prati obveze koje je Grčka preuzela u pogledu restrukturiranja poslovanja u Grčkoj i inozemstvu te korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Komisija stoga smatra da je primjereno praćenje provedbe plana restrukturiranja osigurano.
8. ZAKLJUČAK
(421)
Komisija smatra da je Grčka nezakonito provela mjere potpore SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) suprotno članku 108. stavku 3. ugovora o funkcioniranju Europske unije jer su provedene prije službene obavijesti. Međutim, Komisija smatra da je plan restrukturiranja, kad se uzme zajedno s preuzetim obvezama iz prilogâ kojima se osigurava ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke, dovoljan u pogledu podjele obveza i vlastitog doprinosa te da je prikladan i proporcionalan kako bi se njime nadoknadili učinci narušavanja tržišnog natjecanja mjera potpore koje su ispitane u ovoj Odluci. Dostavljenim planom restrukturiranja i preuzetim obvezama ispunjuju se kriteriji iz Komunikacije o restrukturiranju te se mjere potpore stoga mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Sljedeće mjere koje je Grčka provela ili planira čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora:
(a)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci Eurobank Ergasias SA. („Eurobank”) pružila Grčka središnja banka i za koju jamči Helenska Republika (mjera L2);
(b)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 341 milijun EUR koju je Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) odobrio Eurobanci u prosincu 2012. (mjera B2);
(c)
pismo o preuzimanju obveze od 528 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci 21. prosinca 2012. (mjera B3);
(d)
dokapitalizacija od 5 839 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u svibnju 2013. (mjera B4);
(e)
preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije od 2 864 milijuna EUR koju je GFFS odobrio nakon 2 864 milijuna EUR povećanja temeljnog kapitala koje je odobreno na izvanrednoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. u skladu sa Zakonom o GFFS-u br. 3864/2010, kako je izmijenjen (mjera C);
(f)
dokapitalizacija od 395 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Nea Proton 28. kolovoza 2013. (mjera NP3).
2. Uzimajući u obzir plan restrukturiranja koji se odnosi na grupaciju Eurobank (Eurobank Ergasias S.A i sva njegova društva kćeri (društva kćeri i podružnice u Grčkoj i inozemstvu, u bankarskom i nebankarskom sektoru)) koji je dostavljen 16. travnja 2014. te obveze koje je Grčka preuzela 16. travnja 2014., sljedeća državna potpora spojiva je s unutarnjim tržištem:
(a)
dokapitalizacija od 950 milijuna EUR koju je Grčka odobrila Eurobanci u svibnju 2009. u skladu s Programom dokapitalizacije (mjera A);
(b)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je Eurobanci pružila Grčka središnja banka i za koju Grčka jamči od srpnja 2011. u iznosu od 12 milijardi EUR od 31. prosinca 2012. (mjera L2);
(c)
prva dokapitalizacija za premošćivanje od 3 970 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u svibnju 2012. (mjera B1);
(d)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 341 milijun EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u prosincu 2012. (mjera B2);
(e)
pismo o preuzimanju obveze od 528 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci 21. prosinca 2012. (mjera B3);
(f)
dokapitalizacija od 5 839 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u svibnju 2013. (mjera B4);
(g)
preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije od 2 864 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci nakon 2 864 milijuna EUR povećanja temeljnog kapitala koje je odobreno na izvanrednoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. u skladu sa Zakonom o GFFS-u br. 3864/2010, kako je izmijenjen (mjera C);
(h)
dokapitalizacija od 80 milijuna EUR koju je Grčka odobrila banci Nea Proton u svibnju 2009. (mjera Pr1);
(i)
financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 1 121,6 milijuna EUR koje su osigurali Grčki jamstveni fond za depozite i ulaganja (GJFDU) i GFFS za aktivnosti prenesene iz Proton banke na banku Nea Proton u listopadu 2011. i svibnju 2012. (mjera NP1);
(j)
ukupna dokapitalizacija od 515 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Nea Proton u listopadu 2011., veljači 2012., kolovozu 2012. i prosincu 2012. (mjera NP2);
(k)
dokapitalizacija od 395 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Nea Proton 28. kolovoza 2013. (mjera NP3);
(l)
financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 677 milijuna EUR koje su osigurali GJFDU i GFFS za aktivnosti prenesene iz T banke na Grčku poštansku banku („TT banka”) u prosincu 2011. i veljači 2013. (mjera T);
(m)
dokapitalizacija od 224,96 milijuna EUR koju je Grčka odobrila TT banci u svibnju 2009. (mjera TT);
(n)
financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 3 732,6 milijuna EUR koje je osigurao GFFS za aktivnosti prenesene iz TT banke na Novu Grčku poštansku banku („Nova TT banka”) u siječnju i lipnju 2013. (mjera NTT1);
(o)
dokapitalizacija od 500 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Novoj TT banci 29. siječnja 2013. (mjera NTT2).
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. travnja 2014.