РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1358/2014 НА КОМИСИЯТА
от 18 декември 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета по отношение на произхода на отглежданите по биологичен начин аквакултури, животновъдните практики за аквакултури, фуража за отглежданите по биологичен начин аквакултури, както и продуктите и веществата, които могат да бъдат използвани в биологичното производство на аквакултури
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (1), и по-специално член 13, параграф 3, член 15, параграф 2 и член 16, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 834/2007 се определят основните изисквания по отношение на биологичното производство на морски водорасли и аквакултури. Подробните правила за прилагането на тези изисквания са определени в Регламент (ЕО) № 889/2008 на Комисията (2).
(2)
В периода от ноември 2012 г. до април 2013 г. някои държави членки поискаха преразглеждане на правилата относно продуктите, веществата, източниците на фураж и технологиите, разрешени за използване в биологичното производство на аквакултури. Тези искания бяха оценени от експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство, създадена с Решение 2009/427/ЕО на Комисията (3). Като взе предвид становището на експертната група, Комисията установи, че е необходимо съществуващите правила за прилагане на изискванията за биологично производство на морски водорасли и аквакултури да бъдат актуализирани и обобщени.
(3)
Съгласно член 15, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 834/2007 при липса на зарибителен материал от разплодници, отгледани по биологичен начин, или от стопанства с биологично производство, при определени условия в дадено стопанство могат да бъдат внесени животни, отгледани по небиологичен начин. В Регламент (ЕО) № 889/2008 се определят специфични ограничения по отношение на уловени диви аквакултури, включително събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултури. Някои традиционни практики на екстензивното рибовъдство във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, съществуват от векове и са особено ценни за местните общности от гледна точка на културното наследство, опазването на биологичното разнообразие и икономическите перспективи. При определени условия тези практики не оказват влияние върху състоянието на запасите от съответните видове.
(4)
Поради това се счита, че в рамките на тези традиционни практики, свързани с аквакултурите, събирането на диви ювенилни екземпляри за угояване е в съответствие с целите, критериите и принципите на биологичното производство на аквакултури, при условие че са въведени мерки за управление, одобрени от съответния орган, който отговаря за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и при условие че зарибяването се извършва в съответствие с тези мерки, а рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.
(5)
Експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство изрази загрижеността си, че източниците на фураж и добавките, които са разрешени в биологичното производство на аквакултури, не удовлетворяват в достатъчна степен хранителните потребности на хищните видове риба. Съгласно член 15, параграф 1, буква г), подточка i) от Регламент (ЕО) № 834/2007 животните се хранят с фуражи, които удовлетворяват хранителните им потребности по време на различните етапи от тяхното развитие. Поради това следва да бъде разрешено в биологичното производство на аквакултури като източник на храна за хищни животни да се използват цели риби. Това обаче не бива допълнително да натоварва застрашени или подложени на прекомерен улов запаси. По тази причина за производство на фураж за хищни животни в биологичното производство на аквакултури следва да се използват единствено рибни продукти, сертифицирани от трета страна като устойчиви. Във връзка с това достоверността на използваната схема за устойчивост е важен фактор, за да се убедят потребителите в цялостната устойчивост на продукта от биологични аквакултури. Поради това компетентните органи следва да определят схеми за сертифициране, които според тях - с оглед на принципите на устойчивото рибарство, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), са подходящи, за да се докаже устойчивостта на рибните продукти, предназначени за фураж в биологичното производство на аквакултури. За оценка дали дадена схема за сертифициране е подходяща, може да се направи справка с Насоките на ФАО от 2009 г. за екомаркировката на рибата и рибните продукти от морския риболов (5).
(6)
Освен това eкспертната група за технически консултации в областта на биологичното производство подчерта необходимостта да се осигури достатъчно съдържание на хистидин в храната за пъстървовите риби, за да се гарантират доброто здраве на животните от този вид и хуманното отношение към тях. Като се имат предвид значителните разлики в съдържанието на хистидин в морските суровини в зависимост от видовете и сезона, както и от условията на производство, преработка и съхранение, следва да бъде разрешено използването на хистидин, получен от ферментация, за да се гарантира, че хранителните потребности на пъстървовите риби са удовлетворени.
(7)
Разрешеното понастоящем максимално количество рибно брашно във фуражите за скариди не е достатъчно, за да се задоволят хранителните им нужди, и поради това следва да бъде увеличено. Когато е необходимо за удовлетворяване на количествените изисквания по отношение на храната, в съответствие с препоръките от доклада на експертната група следва да се разреши и добавянето на холестерол във фуражите. За тази цел следва да се използва биологичен холестерол, ако е на разположение. При липса на биологичен холестерол може да се използва и холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.
(8)
Изключението, предвидено в член 25к, параграф 2, изтича на 31 декември 2014 г.; следователно този параграф следва да се заличи.
(9)
С цел осигуряване на съответствие с член 15, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 834/2007 по отношение на отглеждането на зарибителен материал с произход от разплодници, отгледани по биологичен начин, и от стопанства с биологично производство, се счита за необходимо и е в съответствие с доклада на експертната група да се въведат специфични правила за използването на планктон при храненето на отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри. Планктонът е необходим за отглеждането на ювенилни екземпляри и не се произвежда съгласно правила за биологично производство.
(10)
Експертната група препоръчва също така да се актуализира списъкът на веществата, които са разрешени за почистване и дезинфекциране в биологичното производство на аквакултури, по-специално по отношение на възможността някои от веществата, които вече са включени в списъка, да се използват и в присъствието на животни. Приложение VII към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(11)
Обхватът на приложение XIIIa към Регламент (ЕО) № 889/2008, определен в член 25е, параграф 2, следва да бъде по-ясно дефиниран, по-специално във връзка с животновъдните практики.
(12)
Разрешената максимална посадка на арктически сивен следва да бъде увеличена, за да отговаря по-добре на нуждите на този вид. Следва да се определят и максимални посадки за раците. Приложение ХIIIа към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на регулаторния Комитет по биологично производство,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 889/2008 се изменя, както следва:
1)
В член 25д параграф 4 се заменя със следното:
„4. Събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултурни животни с цел угояване се ограничава до следните специални случаи:
а)
естествено навлизане на личинки и ювенилни екземпляри от риба или ракообразни при пълненето на басейни, садкови системи и заграждения;
б)
млади екземпляри от европейска змиорка, при условие че в стопанството е въведен одобрен план за управление на змиорката и че изкуственото възпроизводство на змиорката продължава да бъде невъзможно;
в)
събиране на диви ювенилни екземпляри от видове, различни от европейска змиорка, за угояване при традиционно екстензивно отглеждане на аквакултури във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, при условие че:
i)
зарибяването е в съответствие с мерките за управление, одобрени от съответните органи, които отговарят за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и
ii)
рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.“
2)
В член 25е параграф 2 се заменя със следното:
„2. Посадката и животновъдните практики са определени в приложение XIIIa по вид или група видове. При отчитане на влиянието на посадката и животновъдните практики върху доброто състояние на отглежданата риба се наблюдават състоянието на рибата (като повреди по перките, други наранявания, темп на растеж, изразено поведение и общо здравно състояние) и качеството на водата.“
3)
В член 25к, параграф 1 се добавя следната буква д):
„д)
фуражни продукти, получени от цели риби, уловени при видове риболов, сертифицирани като устойчиви по схема, призната от компетентния орган в съответствие с принципите, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(6) Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 година относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г.,стр. 22.)“" 						
4)
В член 25к параграф 2 се заличава.
5)
В член 25к се добавя следният параграф:
„5. Получен от ферментация хистидин може да се използва във фуражната дажба на пъстървовите риби, когато източниците на фураж, изброени в параграф 1, не осигуряват достатъчно количество хистидин, за да се удовлетворят хранителните нужди на рибите и да се предотврати образуването на катаракти.“
6)
В член 25л параграф 3 се заменя със следното:
„3. Когато естественият фураж се допълва с допълнителен фураж съгласно параграф 2:
а)
фуражната дажба на посочения в раздел 9 от приложение ХIIIа сиамски пангасий (Pangasius spp.) може да включва най-много 10 % рибно брашно или рибено масло, получени от устойчиво експлоатирани рибни ресурси;
б)
фуражната дажба на посочените в раздел 7 от приложение ХIIIа видове скариди може да включва най-много 25 % рибно брашно и 10 % рибено масло, получено от устойчиво експлоатирани рибни ресурси. С цел да се обезпечат необходимите количества фураж на скаридите, към фуража им може да се добавя биологичен холестерол; при липса на биологичен холестерол може да се използва и небиологичен холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.“
7)
Вмъква се следният член:
„Член 25ла
Специфични правила относно фуражите за отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри
За отглеждане на ларви от биологични ювенилни екземпляри за фураж може да се използват конвенционален фитопланктон и зоопланктон.“
8)
В член 25т параграф 6 се заменя със следното:
„6. За биологична борба с ектопаразитите се предпочита използването на риби чистачи и на прясна вода, морска вода и разтвори на натриев хлорид.“
9)
Приложения VII и ХIIIа се изменят съгласно приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 декември 2014 година.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1358/2014
оd 18. prosinca 2014.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 889/2008 o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 u pogledu podrijetla životinja ekološke akvakulture, uzgojne prakse u akvakulturi, hrane za životinje ekološke akvakulture te proizvoda i tvari odobrenih za upotrebu u ekološkoj akvakulturi
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91 (1), a posebno njezin članak 13. stavak 3., članak 15. stavak 2. i članak 16. stavak 1.,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 834/2007 utvrđuju se osnovni zahtjevi za ekološku proizvodnju morskih algi i životinja akvakulture. Detaljna pravila za provedbu tih zahtjeva utvrđena su Uredbom Komisije (EZ) br. 889/2008 (2).
(2)
U razdoblju od studenoga 2012. do travnja 2013. određene države članice zatražile su reviziju pravila o proizvodima, tvarima, izvorima hrane za životinje i metodama koje se smiju upotrebljavati u ekološkoj proizvodnji proizvoda akvakulture. Te zahtjeve ocijenila je stručna skupina za tehničko savjetovanje o ekološkoj proizvodnji (EGTOP), osnovana Odlukom Komisije 2009/427/EZ (3). Uzimajući u obzir mišljenje EGTOP-a, Komisija je utvrdila potrebu za ažuriranjem i integracijom postojećih pravila za provedbu zahtjeva za ekološku proizvodnju morskih algi i životinja akvakulture.
(3)
U skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Uredbe (EZ) br. 834/2007, životinje uzgojene na konvencionalan način mogu se pod posebnim uvjetima dopremiti u uzgajalište ako mlađ koja potječe od ekološki uzgojenih matičnih jata ili iz ekoloških uzgajališta nije raspoloživa. Uredbom (EZ) br. 889/2008 utvrđuju se posebna ograničenja u pogledu ulovljenih divljih životinja akvakulture, uključujući sakupljanje divlje riblje mlađi iz akvakulture. Neke tradicionalne prakse ekstenzivnog uzgoja ribe u močvarnim područjima, kao što su ribnjaci sa slanom vodom, područja pod utjecajem plime i oseke te obalne lagune, zatvorenima nasipima i uzvisinama, postoje već stoljećima te su značajne u pogledu kulturne baštine, očuvanja biološke raznolikosti i gospodarske perspektive za lokalne zajednice. Te prakse pod određenim uvjetima ne utječu na stanje stoka dotičnih vrsta.
(4)
Stoga se smatra da je sakupljanje divlje ikre u svrhu daljnjeg uzgoja u navedenim praksama tradicionalne akvakulture u skladu s ciljevima, kriterijima i načelima ekološke proizvodnje proizvoda akvakulture, pod uvjetom da su uspostavljene mjere upravljanja koje je odobrilo nadležno tijelo zaduženo za upravljanje dotičnim ribljim stokovima kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje dotičnih vrsta, da je obnavljanje stokova u skladu s tim mjerama i da se ribe hrane isključivo hranom koja je prirodno dostupna u okolišu.
(5)
EGTOP je izrazio zabrinutost da izvori hrane za životinje i aditivi odobreni u ekološkoj proizvodnji proizvoda akvakulture ne ispunjavaju u dovoljnoj mjeri prehrambene potrebe mesojednih ribljih vrsta. U skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (d) podtočkom i. Uredbe (EZ) br. 834/2007, životinje se moraju hraniti hranom koja ispunjava njihove prehrambene potrebe u različitim fazama razvoja. Stoga bi trebalo dopustiti uporabu cijele ribe kao izvora hrane za mesojedne životinje u ekološkoj akvakulturi. Međutim, to ne bi trebalo prouzročiti dodatni pritisak na ugrožene ili prelovljene stokove. Iz tog bi razloga za proizvodnju hrane za mesojedne životinje u ekološkoj akvakulturi trebalo upotrebljavati samo proizvode ribarstva koje je treća strana potvrdila održivima. U tom je kontekstu važna vjerodostojnost sustava održivosti koji se primjenjuje radi otklanjanja sumnji potrošača u sveukupnu održivost proizvoda ekološke akvakulture. Stoga bi nadležna tijela trebala utvrditi programe potvrđivanja koje, u svjetlu načela održivog ribarstva utvrđenih Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), smatraju primjerenima za dokazivanje održivosti proizvoda ribarstva za uporabu kao hranu za životinje u ekološkoj akvakulturi. Smjernice FAO-a iz 2009. za dodjeljivanje znaka zaštite okoliša za ribe i proizvode ribarstva iz morskog ribolova (5) mogu se primjenjivati kao referentni dokument pri ocjenjivanju prikladnosti sustava potvrđivanja.
(6)
Osim toga, EGTOP je naglasio potrebu za dovoljnom količinom histidina u prehrani salmonida kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja i dobrobiti životinja tih vrsta. Uzimajući u obzir znatne razlike u sadržajima histidina u morskim sirovinama ovisno o vrstama i sezonama kao i uvjetima proizvodnje, prerade i skladištenja, trebalo bi omogućiti uporabu histidina dobivenog fermentacijom kako bi se osiguralo da su prehrambene potrebe salmonida ispunjene.
(7)
Najveća količina ribljeg brašna koja je trenutačno dopuštena u hrani za kozice nije dovoljna za ispunjivanje njihovih prehrambenih potreba te bi je stoga trebalo povećati. U slučaju da je to potrebno za ispunjivanje količinskih prehrambenih zahtjeva, i dopunjavanje hrane za životinje kolesterolom trebalo bi dopustiti u skladu s preporukama izvješća EGTOP-a. U tu svrhu trebalo bi upotrebljavati organski kolesterol, ako je dostupan. Ako organski kolesterol nije dostupan, može se upotrebljavati i kolesterol dobiven od vune, školjkaša ili iz drugih izvora.
(8)
Izuzeće predviđeno člankom 25.k stavkom 2. prestaje važiti 31. prosinca 2014., stoga bi taj stavak trebalo izbrisati.
(9)
Kako bi se osigurala usklađenost s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 834/2007 s obzirom na uzgoj mlađi koja potječe od ekološki uzgojenih matičnih jata i iz ekoloških uzgajališta, smatra se potrebnim i u skladu s izvješćem EGTOP-a uvesti posebna pravila za uporabu planktona u hranidbi ekološke mlađi. Plankton je potreban radi uzgoja riblje mlađi i nije dobiven u skladu s pravilima za ekološku proizvodnju.
(10)
Osim toga, EGTOP je preporučio ažuriranje popisa tvari odobrenih za čišćenje i dezinfekciju u ekološkoj akvakulturi, posebno u odnosu na mogućnost uporabe nekih tvari koje su već navedene u prisutnosti životinja. Prilog VII. Uredbi (EZ) br. 889/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(11)
Područje primjene Priloga XIII.a Uredbi (EZ) br. 889/2008, kako je definirano u članku 25.f stavku 2., trebalo bi biti jasnije definirano, posebno u odnosu na uzgojnu praksu.
(12)
Najveću dopuštenu uzgojnu gustoću jezerske zlatovčice trebalo bi povećati kako bi se bolje ispunile potrebe te vrste. Najveću uzgojnu gustoću trebalo bi utvrditi i za slatkovodne rakove. Prilog XIII.a Uredbi (EZ) br. 889/2008 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.
(13)
Uredbu (EZ) br. 889/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(14)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem regulatornog Odbora za ekološku proizvodnju,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 889/2008 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 25.e stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
„4. U svrhu uzgoja sakupljanje divlje riblje mlađi iz akvakulture ograničeno je na sljedeće specifične slučajeve:
(a)
prirodan ulazak ličinki riba ili rakova te mlađi pri punjenju ribnjaka, kaveznih sustava i zatvorenih sustava vodom;
(b)
ličinke europske jegulje, pod uvjetom da je uspostavljen odobreni plan za upravljanje jeguljama jer lokacija i umjetna reprodukcija jegulja ostaju neriješeni;
(c)
sakupljanje divlje ikre vrsta osim europske jegulje za uzgoj u tradicionalnoj ekstenzivnoj akvakulturi u močvarnim područjima, kao što su ribnjaci sa slanom vodom, područja pod utjecajem plime i oseke te obalne lagune, zatvorenima nasipima i uzvisinama, pod uvjetom da:
i.
obnavljanje stokova u skladu je s mjerama upravljanja koje su odobrila nadležna tijela zadužena za upravljanje dotičnim ribljim stokovima kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje dotičnih vrsta; i
ii.
ribe se hrane isključivo hranom koja je prirodno dostupna u okolišu.”
2.
U članku 25.f stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Uzgojna gustoća i uzgojna praksa utvrđene su Prilogom XIII.a prema vrsti ili skupini vrsta. Razmatrajući učinke uzgojne gustoće i uzgojne prakse na uzgajane ribe, prati se stanje ribe (poput oštećenja peraja, ostalih povreda, stope rasta, izraženog ponašanja i sveukupnog zdravlja) te kakvoća vode.”
3.
U članku 25.k stavku 1. dodaje se sljedeća točka (e):
„(e)
hrana za životinje dobivena od cijele ribe ulovljene u uzgajalištima koja su potvrđena kao održiva u okviru sustava koji nadležno tijelo priznaje u skladu s načelima utvrđenima Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6).
(6) Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).”" 						
4.
U članku 25.k stavak 2. se briše.
5.
U članak 25.k dodaje se sljedeći stavak:
„5. Histidin dobiven fermentacijom može se upotrebljavati u obroku za salmonide ako se izvorima hrane za životinje iz stavka 1. ne osigura dovoljna količina histidina kako bi se ispunile prehrambene potrebe ribe i spriječio nastanak očne mrene.”
6.
U članku 25.l stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Ako se prirodna hrana dopunjuje u skladu sa stavkom 2.:
(a)
obrok za somove (Pangasius spp.) iz odjeljka 9. Priloga XIII.a može sadržavati najviše 10 % ribljeg brašna ili ribljeg ulja dobivenih iz održivog ribarstva;
(b)
obrok za kozice iz odjeljka 7. Priloga XIII.a može sadržavati najviše 25 % ribljeg brašna i 10 % ribljeg ulja dobivenih iz održivog ribarstva. Kako bi se osigurale količinske prehrambene potrebe kozica, kao dopuna njihovoj prehrani može se upotrebljavati organski kolesterol; ako organski kolesterol nije dostupan, može se upotrebljavati neorganski kolesterol dobiven od vune, školjkaša ili iz drugih izvora.”
7.
Umeće se sljedeći članak 25.la:
„Članak 25.la
Posebna pravila za hranu za ekološku mlađ
U uzgoju ličinki ekološke mlađi kao hrana za životinje mogu se upotrebljavati konvencionalni fitoplankton i zooplankton.”
8.
U članku 25.s stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
„6. Za biološku kontrolu ektoparazita prednost se daje ribama čistačima i uporabi slatke vode, morske vode i otopinama natrijevog klorida.”
9.
Prilozi VII. i XIII.a mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2014.