РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 488/2014 НА КОМИСИЯТА
от 12 май 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1881/2006 по отношение на максимално допустимите количества кадмий в храните
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на общностни процедури относно замърсителите в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията (2) са определени максималните количества кадмий за редица храни.
(2)
На 30 януари 2009 г. Научният комитет по замърсителите в хранителната верига (Комитет CONTAM) на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие становище относно кадмия в храните (3). В посоченото становище ЕОБХ определи приемлив седмичен прием (TWI) за кадмий от 2,5 μg/kg телесно тегло. В своето становище относно приемливия седмичен прием на кадмий (4) ЕОБХ отчете направената неотдавна от Съвместния експертен комитет на ФАО и СЗО по добавките в храните (JECFA) (5) оценка на риска и потвърди TWI от 2,5 μg/kg телесно тегло.
(3)
В научното си становище относно кадмия в храните Комитетът CONTAM заключи, че в европейските държави медианната експозиция на кадмий чрез храната е близка до или надхвърля с малко TWI от 2,5 μg/kg телесно тегло. При някои подгрупи от населението TWI може и да бъде надвишен до около 2 пъти. Комитетът CONTAM заключи освен това, че въпреки че не е вероятно при лице, изложено на прием при тези равнища, да се стигне до неблагоприятни последици за функцията на бъбреците, експозицията на кадмий за населението като цяло следва да бъде намалена.
(4)
В съответствие с научното становище на Комитета CONTAM относно кадмия в храните групите храни, на които се дължи най-голяма част от експозицията на кадмий чрез храната, най-вече поради тяхната голяма консумация, са зърнените култури и зърнените продукти, зеленчуците, ядките и варивата, съдържащите нишесте кореноплодни, картофите, месото и месните продукти. Най-високи концентрации на кадмий са установени при хранителните стоки морски водорасли, риба и морски дарове, шоколад и храни със специално диетично предназначение, както и гъби, маслодайни семена и годна за консумация карантия.
(5)
В по-прецизирана оценка на експозицията, направена от ЕОБХ в неговия научен доклад „Експозиция на европейското население на кадмий чрез храната“ (6) с помощта на новата комплексна база данни за консумацията на храни, която съдържа актуална информация относно консумацията на храни в различните държави членки и сред различните възрастови групи на населението, е предоставена по-подробна информация по възрастови групи относно конкретните хранителни стоки, които допринасят за експозицията на кадмий. При възрастните съдържащите нишесте кореноплодни и клубени, зърнените култури и продуктите на база зърнени култури, както и зеленчуците и зеленчуковите продукти са основните фактори за експозицията. При децата и подрастващите основни фактори за експозиция са съдържащите нишесте кореноплодни и клубени, зърнените култури, продуктите на база зърнени култури, захарта и захарните изделия, докато при кърмачетата и малките деца това са съдържащите нишесте кореноплодни и клубени, зърнените култури и продуктите на база зърнени култури, зеленчуците и продуктите на база зеленчуци, млякото и млечните произведения и храните за кърмачета и малки деца. По-прецизираната оценка на експозицията показва, че цялостната експозиция е следствие не само от няколко основни фактора, а сбор от приноса на редица различни групи храни.
(6)
За кадмий са определени максимални количества по отношение на широка гама от храни, включително зърнени култури, зеленчуци, месо, риба, морски дарове, карантия и добавки в храни. За някои храни, които имат значителен принос към експозицията на определени групи от населението (шоколад и какаови продукти, храни за кърмачета и малки деца), все още не са определени максимално допустими количества. Поради това е необходимо за тези храни да се определят максимално допустими количества.
(7)
За замърсители максимално допустимите количества се определят в съответствие с принципа АЛАРА - „толкова ниски стойности, колкото е разумно постижимо“, както при стоките, за които максимално допустими количества съществуват към момента (като зеленчуци, месо, риба, морски дарове, карантия и добавки в храните), така и за стоките, за които максимално допустимите количества са нови (като какаови и шоколадови продукти) и при определянето на които са били използвани данни за наличието и моделите на консумация сред гражданите на Европейския съюз.
(8)
Шоколадът и какаото на прах, продавани на крайния потребител, могат да съдържат големи количества кадмий и са важен източник по отношение на експозицията на човека. Те често се консумират от деца, например като шоколад или под формата на различни видове посладено какао на прах, използвано в какаовите напитки. При определянето на максимално допустими количества за кадмия следва да се отчитат данните за наличието при различните видове шоколад и какао на прах, продавани на крайния потребител. Тъй като количеството на кадмия в какаовите продукти е свързано със съдържанието на какаото в тях, е целесъобразно да бъдат определени различни максимално допустими количества кадмий за продуктите, съдържащи различен процент какао. Това следва да гарантира, че на максимално допустимите количества ще могат да отговарят и шоколади с по-високо съдържание на какао.
(9)
В някои региони на държавите производителки на какао могат да се срещат естествено високи нива на кадмия в почвата. Поради това при определянето на максимално допустимите количества за кадмия следва да се отчитат данните за наличието при какаови и шоколадови продукти, предоставени от държавите с високи нива на кадмий в почвата.
(10)
Храните за кърмачета и преходните храни имат значителен принос за експозицията на кърмачетата и малките деца на кадмий. Храните за кърмачета и преходните храни, произвеждани само от изолати на соевия белтък или от смес от такива изолати и белтъци на кравето мляко, могат да съдържат по-големи количества кадмий от продуктите на база мляко, тъй като соята поема естествено кадмия от почвата. Храните на база соя са важна алтернатива за кърмачетата с непоносимост към лактозата, поради което трябва да се гарантира достатъчното снабдяване на пазара с тях. Поради това е целесъобразно да бъдат определени по-високи максимално допустими количества за продуктите на база соя.
(11)
Обработените храни на база зърнени култури и останалите детски храни за кърмачета и малки деца са важен източник по отношение на експозицията на кърмачетата и малките деца на кадмий. Поради това следва да се определи специално максимално допустимо количество кадмий за обработените храни на база зърнени култури и за останалите бебешки храни.
(12)
Намалената експозиция на една силно уязвима група потребители може да бъде постигната чрез определянето на максимално допустими количества за определени категории храни със специално диетично предназначение (например храни за кърмачета, предназначени за специални медицински цели). Ако липсват обаче данни, които да мотивират подобно максимално равнище, с оглед на евентуалното определяне на специални максимално допустими количества в бъдеще следва да бъдат събирани данни за наличието.
(13)
При някои зеленчуци (козя брада, пащърнак, листна и дръжкова целина, хрян) е трудно да се постигне съответствие със сега действащите максимално допустими количества, като данните за наличието, предоставени от държавите членки, показват, че естествените фонови количества са по-високи и са съпоставими с тези за главеста целина. Тъй като консумацията на тези стоки е ограничена и въздействието върху експозицията на човека е пренебрежимо, е целесъобразно максимално допустимите количества кадмий за пащърнак, козя брада, листна и дръжкова целина и хрян да бъдат увеличени до тези за главеста целина.
(14)
Някои видове риби понастоящем са освободени от изискването за максимално допустимото количество, приложимо по подразбиране за риба - 0,05 mg/kg. За видовете паламуд (Sarda sarda), обикновена морска каракуда (Diplodus vulgaris), змиорка (Anguilla anguilla), морски кефал (Mugil labrosus labrosus), сафрид (Trachurus species), лувар (Luvarus imperialis), сардинопс (Sardinops species) и морски език (Dicologoglossa cuneata) нови данни относно наличието показват, че освобождаването от това изискване вече не е необходимо и че максимално допустимото количество по подразбиране може да бъде постигнато при спазване на добрите практики в рибното стопанство. Поради това за тези видове риби повече не са необходими специални максимално допустими количества.
(15)
За ауксида (Auxis species), хамсия (Engraulis species) и риба меч (Xiphias gladius) нови данни относно наличието показват, че при спазване на добрите практики в рибното стопанство може да бъде спазено и по-ниско максимално допустимо количество. Поради това максимално допустимите количества за тези видове риби следва да бъдат коригирани.
(16)
За сардини (Sardina pilchardus) и черен кардинал (Sicyopterus lagocephalus) данните относно наличието показват, че е трудно да се постигне съответствие със сегашните максимално допустими количества, тъй като естествените фонови равнища могат да бъдат по-високи. Консумацията и на двата вида риби е ограничена и има пренебрежимо малко отражение върху експозицията на човека. Поради това е целесъобразно да бъдат определени по-високи максимално допустими количества за двата вида риби с цел да се гарантира предлагането им на пазара.
(17)
Поради това Регламент (ЕО) № 1881/2006 следва да бъде съответно изменен.
(18)
На държавите членки и стопанските субекти в хранителната промишленост следва да се даде време да се приспособят към новите максимално допустими количества, определени с настоящия регламент по отношение на какаовите продукти и храните за кърмачета и малки деца. Поради това датата на прилагане на максимално допустимите количества кадмий в тези стоки следва да бъде отложена.
(19)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложението към Регламент (ЕО) № 1881/2006 се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
1. Максимално допустимите количества за кадмий, определени в точки 3.2.19 и 3.2.20 от приложението към Регламент (ЕО) № 1881/2006, изменен с настоящия регламент, се прилагат от 1 януари 2015 г. Храните, които не съответстват на тези максимално допустими количества и които са законно пуснати на пазара преди 1 януари 2015 г., могат да продължат да се предлагат и след тази дата до датата на минималната им трайност или до срока им на годност.
2. Максимално допустимите количества за кадмий, определени в точка 3.2.7 от приложението към Регламент (ЕО) № 1881/2006, изменен с настоящия регламент, се прилагат от 1 януари 2019 г. Храните, които не съответстват на тези максимално допустими количества и които са законно пуснати на пазара преди 1 януари 2019 г., могат да продължат да се предлагат и след тази дата до датата на минималната им трайност или до срока им на годност.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 май 2014 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 488/2014
оd 12. svibnja 2014.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina kadmija u hrani
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,
budući da:
(1)
Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine kadmija u različitim vrstama hrane.
(2)
Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (Odbor CONTAM) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) donio je 30. siječnja 2009. mišljenje o kadmiju u hrani (3). U tom je mišljenju EFSA utvrdila prihvatljivi tjedni unos (TWI) od 2,5 μg/kg tjelesne težine za kadmij. U svojoj „Izjavi o prihvatljivom tjednom unosu kadmija” (4) EFSA je uzela u obzir nedavnu procjenu rizika koju je izvršio Zajednički stručni odbor FAO/WHO za prehrambene aditive (JECFA) (5) i potvrdila TWI od 2,5 μg/kg tjelesne težine.
(3)
U znanstvenom mišljenju o kadmiju u hrani Odbor CONTAM zaključio je da je prosječna izloženost kadmiju u prehrani u europskim zemljama približna ili malo viša od prihvatljivog tjednog unosa od 2,5 μg/kg tjelesne težine. Pojedine podskupine stanovništva mogu premašiti TWI za oko dva puta. Odbor CONTAM nadalje je zaključio da je, unatoč tome što su negativni učinci na rad bubrega pri takvoj izloženosti pojedinaca malo vjerojatni, potrebno smanjiti izloženost kadmiju na razini stanovništva.
(4)
U skladu sa znanstvenim mišljenjem Odbora CONTAM o kadmiju u hrani skupine hrane koje najviše pridonose izloženosti kadmiju hranom, prvenstveno zbog velike potrošnje, jesu žitarice i proizvodi od žitarica, povrće, orasi i zrna mahunarki, škrobni korijeni ili krumpir i meso i mesni proizvodi. Najveće koncentracije kadmija pronađene su u prehrambenim proizvodima morskim algama, ribi i ribljim proizvodima, čokoladi i hrani za posebne prehrambene uporabe te u gljivama, lanenom sjemenju i jestivim iznutricama.
(5)
Detaljnije informacije o određenim prehrambenim proizvodima koji pridonose izloženosti za svaku dobnu skupinu na raspolaganju su u detaljnijoj procjeni izloženosti u znanstvenom izvješću EFSA-e „Prehrambena izloženost kadmiju među europskim stanovništvom” (6) za koju je upotrijebljena nova sveobuhvatna baza podataka o potrošnji hrane koja sadržava ažurirane informacije o brojevima povezanima s potrošnjom hrane u različitim državama članicama i za različite dobne skupine stanovništva. Za odrasle osobe izloženosti najviše pridonose škrobni korijeni i gomolji, zrnje i proizvodi na bazi zrnja i povrće i proizvodi od povrća. Za djecu i adolescente izloženosti najviše pridonose škrobni korijeni i gomolji, zrnje i proizvodi na bazi zrnja te šećer i slatkiši, dok za dojenčad i malu djecu najviše pridonose škrobni korijeni i gomolji, zrnje i proizvodi na bazi zrnja, povrće i proizvodi na bazi povrća, mlijeko i mliječni proizvodi te hrana za dojenčad i malu djecu. Detaljnija procjena izloženosti pokazuje da je cjelokupna izloženost rezultat ne samo nekoliko skupina hrane koje najviše pridonose izloženosti, već zbroj brojnih različitih skupina hrane koje pridonose izloženosti.
(6)
Najveće dopuštene količine za kadmij utvrđene su u širokom rasponu hrane, uključujući žitarice, povrće, meso, ribu, riblje proizvode, iznutrice i dodatke prehrani. Za neku hranu koja značajno pridonosi izloženosti za određene skupine stanovništva (čokolada i kakao proizvodi, hrana za dojenčad i malu djecu) najveće dopuštene količine još nisu utvrđene. Stoga je potrebno utvrditi najveće dopuštene količine kadmija za tu hranu.
(7)
Najveće dopuštene količine za kontaminante utvrđene su u skladu s načelom ALARA (najniža razina koja je razumno ostvariva) za proizvode za koje najveće dopuštene količine kadmija trenutačno već postoje (npr. povrće, meso, riba, riblji proizvodi, iznutrice i dodaci prehrani) i za proizvode za koje su najveće dopuštene količine novoutvrđene (npr. kakao i čokoladni proizvodi) uporabom podataka o pojavi u uzorcima potrošnje hrane građana Europske unije.
(8)
Čokolada i kakao u prahu koji se prodaju krajnjem potrošaču mogu sadržavati visoke količine kadmija i važan su izvor ljudske izloženosti. Često ih konzumiraju djeca, npr. čokoladu u izvornom obliku ili kao zaslađeni kakao prah koji se koristi u kakao napitcima. Pri utvrđivanju najvećih dopuštenih količina kadmija potrebno je razmotriti podatke o pojavi za različite vrste čokolade i za kakao prahove koji se prodaju krajnjem potrošaču. S obzirom na to da su količine kadmija u kakao proizvodima povezane s udjelom kakaa u njima, primjereno je utvrditi različite najveće dopuštene količine kadmija za proizvode koji sadržavaju različite postotke kakaa. Time bi se trebalo osigurati da se najveće dopuštene količine mogu uskladiti i s čokoladama s većim postotkom kakaa.
(9)
U nekim područjima zemalja koje proizvode kakao količine kadmija u tlu mogu biti prirodno visoke. Stoga pri utvrđivanju najvećih dopuštenih količina kadmija treba uzeti u obzir podatke o pojavi za kakao i čokoladne proizvode koje dostavljaju zemlje s visokim količinama kadmija u tlu.
(10)
Početna i prijelazna hrana za dojenčad znatno pridonose izloženosti kadmiju kod dojenčadi i male djece. Početna i prijelazna hrana za dojenčad proizvedena od izolata bjelančevina soje ili u mješavini s bjelančevinama kravljeg mlijeka može sadržavati veće količine kadmija od proizvoda na bazi mlijeka jer sojina zrna obično uzimaju kadmij iz tla. Početna hrana na bazi soje važna je alternativa za dojenčad koja je netolerantna na laktozu te je na tržištu potrebno osigurati dostatnu opskrbu tom hranom. Stoga je potrebno utvrditi više najveće dopuštene količine za proizvode na bazi soje.
(11)
Prerađena hrana na bazi žitarica i druga hrana za dojenčad i malu djecu važan su izvor izloženosti kadmiju za dojenčad i malu djecu. Stoga je potrebno utvrditi posebnu najveću dopuštenu količinu kadmija za prerađenu hranu na bazi žitarica i drugu dječju hranu.
(12)
Smanjena izloženost vrlo ranjive skupine potrošača mogla bi se postići utvrđivanjem najveće dopuštene količine za određene kategorije hrane za posebne prehrambene uporabe (npr. hrana za posebne medicinske svrhe za dojenčad). Međutim u nedostatku podataka koji bi potkrijepili tu najveću dopuštenu količinu, podatke o pojavi treba prikupiti s ciljem mogućeg utvrđivanja specifične najveće dopuštene količine u budućnosti.
(13)
Za određeno specifično povrće (turovac, pastrnjak, celer, hren) sukladnost s trenutačnim najvećim dopuštenim količinama teško je postići i podaci o pojavi koje su dostavile države članice pokazuju da su prirodne pozadinske količine veće i usporedive s onima celera korjenaša. S obzirom na to da je potrošnja tih proizvoda niska, a učinci na ljudsku izloženost su neznatni, primjereno je povisiti najveće dopuštene količine kadmija za pastrnjak, turovac, celer i hren na one za celer korjenaš.
(14)
Neke riblje vrste trenutačno su izuzete od standardnih najvećih dopuštenih količina za ribu od 0,05 mg/kg. Za vrste riba palamida (Sarda sarda), fratar (Diplodus vulgaris), jegulja (Anguilla anguilla), sivi cipol (Mugil labrosus labrosus), šarun (Trachurus species), pjevčine pučinke (Luvarus imperialis), srdele roda Sardinops (Sardinops species) i klinasti list (Dicologoglossa cuneata) novi podaci o pojavi pokazuju da izuzeće više nije potrebno i da se standardna najveća dopuštena količina može uskladiti primjenom dobre prakse ribarstva. Stoga za te riblje vrste više nisu potrebne posebne najveće dopuštene količine.
(15)
Za tunu (Auxis species), inćuna (Engraulis species) i sabljarku (Xiphias gladius) novi podaci o pojavi pokazuju da se niža najveća dopuštena razina može uskladiti primjenom dobre prakse ribarstva. Stoga je potrebno prilagoditi najveće dopuštene količine za te riblje vrste.
(16)
Za sardine (Sardina pilchardus) i Sicyopterus lagocephalus podaci o pojavi pokazuju da je sukladnost s postojećim najvećim dopuštenim količinama teško ostvariva jer prirodne pozadinske količine mogu biti veće. Za obje riblje vrste potrošnja je niska i ima neznatne učinke na ljudsku izloženost. Stoga je primjereno utvrditi više najveće dopuštene količine za te dvije riblje vrste kako bi se osigurala opskrba tržišta.
(17)
Uredbu (EZ) br. 1881/2006 potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(18)
Državama članicama i subjektima u poslovanju hranom potrebno je ostaviti vremena da se prilagode novim najvećim dopuštenim količinama utvrđenima ovom Uredbom za proizvode od kakaa i hranu za dojenčad i malu djecu. Stoga je potrebno odgoditi primjenu najvećih dopuštenih količina kadmija za te proizvode.
(19)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilog Uredbi (EZ) br. 1881/2006 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
1. Najveće dopuštene količine kadmija utvrđene u točkama 3.2.19. i 3.2.20. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 kako je izmijenjena ovom Uredbom primjenjuju se od 1. siječnja 2015. Hrana koja nije u skladu s tim najvećim dopuštenim količinama, a koja je zakonito stavljena na tržište prije 1. siječnja 2015. može se i dalje stavljati na tržište nakon tog datuma do najkraćeg roka trajanja ili roka uporabe.
2. Najveće dopuštene količine kadmija utvrđene u točki 3.2.7. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 kako je izmijenjena ovom Uredbom primjenjuju se od 1. siječnja 2019. Hrana koja nije u skladu s tim najvećim dopuštenim količinama, a koja je zakonito stavljena na tržište prije 1. siječnja 2019. može se i dalje stavljati na tržište nakon tog datuma do najkraćeg roka trajanja ili roka uporabe.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. svibnja 2014.