РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1333/2014 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 26 ноември 2014 година
относно статистиката на паричните пазари
(ЕЦБ/2014/48)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия (2),
като има предвид, че:
(1)
За изпълнението на задачите си Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) се нуждае от изготвянето на статистически данни за сделките на паричния пазар, а именно за обезпечените сделки, необезпечените сделки и за някои сделки с деривати, допълнително уточнени в настоящия регламент, които са сключени от парично-финансови институции (ПФИ), с изключение на централните банки и фондовете на паричния пазар (ФПП), с други ПФИ, и между ПФИ и други финансови институции, държавно управление и нефинансови предприятия, като вътрешногруповите сделки не се включват.
(2)
Със събирането на тези статистически данни основно се цели да се предостави на Европейската централна банка (ЕЦБ) пълна, подробна и хармонизирана статистическа информация относно паричните пазари в еврозоната. Извлечените от сделките данни, събрани по отношение на горепосочените пазарни сегменти, предоставят информация относно трансмисионния механизъм на решенията в областта на паричната политика. Следователно те са необходим набор от статистически данни за целите на паричната политика в еврозоната.
(3)
Събирането на статистически данни е необходимо и за да може ЕЦБ да предоставя аналитична и статистическа подкрепа на единния надзорен механизъм (ЕНМ) в съответствие с Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета (3). В тази рамка събирането на статистически данни е необходимо и с цел да се подпомагат задачите на ЕЦБ в областта на финансовата стабилност.
(4)
Националните централни банки (НЦБ) следва да уведомят ЕЦБ, в случай че решат да не събират изискуемите по настоящия регламент данни, като в този случай ЕЦБ поема задачата да събере данните пряко от отчетните единици.
(5)
В съответствие с Договорите и съгласно условията, предвидени в Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), от ЕЦБ се изисква да приема регламенти, доколкото това е необходимо за изпълнението на задачите на ЕСЦБ, определени в Устава на ЕСЦБ, а в някои случаи - предвидени в разпоредбите, приети от Съвета съгласно член 129, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(6)
С цел да се сведе до минимум тежестта на отчетността за ПФИ, като същевременно се осигурят навременни и висококачествени статистически данни, ЕЦБ първоначално ще изиска да се отчитат данни от най-големите ПФИ от еврозоната въз основа на стойността на общите основни балансови активи в сравнение с общите основни балансови активи за всички ПФИ от еврозоната. От 1 януари 2017 г. Управителният съвет на ЕЦБ може да увеличи броя на отчетните ПФИ, като вземе предвид и други критерии, като например значимостта на дейността на ПФИ на паричните пазари и важността на ПФИ за стабилността и функционирането на финансовата система. С оглед на осигуряването на минимално равнище на географска представителност ЕЦБ ще осигури наличието на поне три отчетни ПФИ от държава членка, чиято парична единица е еврото (наричана по-долу „държава членка от еврозоната“). НЦБ могат да събират данни и от ПФИ, които не са част от действителната съвкупност от отчетни единици въз основа на националните им изисквания за статистическа отчетност, като в този случай данните ще бъдат отчетени и проверени съгласно настоящия регламент.
(7)
С цел да се сведе до минимум тежестта на отчетността за ПФИ, като се избегне подлагането им на двойни изисквания за отчетност и същевременно с това се осигурят навременни и висококачествени статистически данни, ЕЦБ следва да е в състояние да ги освободи от задължението да отчитат данни относно сделките за финансиране с ценни книжа и договорите за деривати, ако тези данни вече са били отчетени пред регистър на трансакциите, при положение че ЕЦБ разполага с ефективен достъп до навременни и стандартизирани данни в съответствие с изискванията, посочени в настоящия регламент.
(8)
В член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета е предвидена възможността ЕЦБ да приема регламенти, с които определя изискванията си за статистическа отчетност и ги налага спрямо действителната съвкупност от отчетни единици на държавите членки от еврозоната. В член 6, параграф 4 е предвидено, че ЕЦБ може да приема регламенти, определящи условията, съгласно които може да се упражнява правото на проверка или принудително събиране на статистическа информация.
(9)
В член 4 от Регламент (ЕО) № 2533/98 е предвидено, че държавите членки трябва да създадат своя собствена организация в областта на статистиката и да работят в пълно сътрудничество с ЕСЦБ, за да се осигури изпълнението на задълженията, които произтичат от член 5 от Устава на ЕСЦБ.
(10)
Дотолкова, доколкото данните, събрани съгласно настоящия регламент, съдържат поверителна статистическа информация, приложимите стандарти за защитата и използването на такава информация ще бъдат посочените в членове 8 и 8в от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(11)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 е предвидено, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламентите или решенията на ЕЦБ.
(12)
Въпреки че се отчита, че регламентите, приети от ЕЦБ съгласно член 34.1 от Устава на ЕСЦБ, не предоставят права и не налагат задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. В Регламент (ЕО) № 2533/98 се отбелязва, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение на национално равнище да се разработят и приложат всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за подходящи с оглед на събирането на статистическата информация, необходима за изпълнението на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, както и с оглед на своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(13)
Изискванията за отчетност съгласно настоящия регламент не засягат изискванията за отчeтност, установени в други правни актове и инструменти на ЕЦБ, които могат, поне частично, да обхващат и отчитането на статистическа информация за паричните пазари сделка по сделка или агрегирано,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
„отчетна единица“, „резидент“ и „резидентен“ имат същото значение, както са определени в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
2.
„парично-финансова институция“ (ПФИ) има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕС) № 1071/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/33) (4), и включва всички клонове на ПФИ на територията на Съюза и ЕАСТ, освен ако изрично е предвидено друго в разпоредбите на настоящия регламент;
3.
„ДФП“ означава други финансови посредници освен застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове, така както те са определени в преработената Европейска система от сметки (наричана по-долу „ЕСС 2010“), установена с Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5);
4.
„застрахователни (осигурителни) дружества“ са финансови предприятия и квазикорпорации, които се занимават основно с финансово посредничество като следствие от обединяването на рискове главно под формата на пряко застраховане или презастраховане, както е посочено в ЕСС 2010;
5.
„пенсионни фондове“ са всички финансови предприятия и квазикорпорации, които се занимават основно с финансово посредничество като следствие от обединяването на социални рискове и потребностите на осигурените лица (социално осигуряване), както е посочено в ЕСС 2010;
6.
„нефинансови предприятия“ е секторът от нефинансови предприятия, посочен в ЕСС 2010;
7.
„държавно управление“ обхваща институционалните единици, които са непазарни производители, чиято продукция е предназначена за индивидуално и колективно потребление и които се финансират от задължителни плащания, извършвани от единици, принадлежащи към други сектори, и институционалните единици, които се занимават основно с преразпределението на национален доход и богатство, както е посочено в ЕСС 2010;
8.
„общи основни балансови активи“ са общите активи минус други активи, така както тези термини са определени в Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33);
9.
„статистически данни за паричния пазар“ са статистически данни, свързани с обезпечените сделки, необезпечените сделки и сделките с деривати, чийто обект са инструментите на паричния пазар, сключени между ПФИ или между ПФИ и ДФП, застрахователни (осигурителни) дружества, пенсионни фондове, централни банки, държавно управление и нефинансови предприятия, като не се включват вътрешногруповите сделки през съответния отчетен период;
10.
„инструмент на паричния пазар“ е който и да е от инструментите, посочени в приложения I, II и III;
11.
„фонд на паричния пазар“ е предприятие за колективно инвестиране, което се нуждае от разрешение за извършване на дейност като предприятие за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа съгласно Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) или е алтернативен инвестиционен фонд съгласно Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), инвестира в краткосрочни активи и си е поставило като отделни или кумулативни цели предлагането на печалба в съответствие с лихвените проценти на паричния пазар или запазването на стойността на инвестицията;
12.
„централна банка“ е която и да е централна банка, независимо от това къде се намира;
13.
„национална централна банка/национални централни банки“ или „НЦБ“ са националните централни банки на държавите членки в Съюза;
14.
„референтна съвкупност от отчетни единици“ са ПФИ, резиденти в еврозоната, с изключение на централните банки и ФПП, които приемат деноминирани в евро депозити и/или емитират други дългови инструменти, и/или предоставят деноминирани в евро кредити, както са посочени в приложение I, II или III, от/на други ПФИ и/или от/на ДФП, застрахователни (осигурителни) дружества, пенсионни фондове, държавно управление, централни банки за инвестиционни цели или нефинансови предприятия;
15.
„група“ е група от предприятия - включително, но не само банкова група - която се състои от предприятие майка и дъщерните му предприятия, чиито финансови отчети са консолидирани за целите на Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8);
16.
„клон“ означава място на стопанска дейност, което представлява юридически зависима част от дадена институция и което извършва пряко всички или някои от сделките, присъщи на дейността на институцията;
17.
„клон в Съюза или клон в ЕАСТ“ е клон, който се намира и е регистриран в държава членка на Съюза или в държава от ЕАСТ;
18.
„Европейската асоциация за свободна търговия“ е междуправителствената организация, създадена, за да насърчава свободната търговия и икономическата интеграция в полза на нейните държави членки;
19.
„вътрешногрупова сделка“ е сделка, чийто обект са инструменти на паричния пазар, сключена от отчетна единица с друго предприятие, което е изцяло включено в същия консолидиран финансов отчет. Предприятията, които са страни по сделката, се считат за изцяло включени в „същата консолидация“, когато и двете са или:
а)
включени в консолидация съгласно Директива 2013/34/ЕС или съгласно международните стандарти за финансова отчетност (IFRS), приети съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (9), или когато се касае за група, чието предприятие майка е с главно управление в трета държава - съгласно общоприетите счетоводни принципи на тази трета държава, определени за еквивалентни на IFRS съгласно Регламент (ЕО) № 1569/2007 на Комисията (10) (или съгласно счетоводните стандарти на трета държава, прилагането на които е позволено в съответствие с член 4 от същия регламент); или
б)
обхванати от същия надзор на консолидирана основа в съответствие с Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11) или когато се касае за група, предприятието майка на която е с главно управление в трета държава - от същия надзор на консолидирана основа от компетентен орган на трета държава, който е оценен като равностоен на надзора, подчинен на принципите, установени в член 127 от Директива 2013/36/ЕС;
20.
„работен ден“ по отношение на която и да е дата, посочена в договор или в потвърждение за сделка с инструмент на паричния пазар, е денят, в който търговските банки и валутните пазари са отворени за обичайната си дейност (включително за операции със съответния инструмент на паричния пазар) и извършват сетълмент на плащания в същата валута като валутата на задължението за плащане, което е дължимо на тази дата или е изчислено към тази дата. В случай че дадена сделка с инструмент на паричния пазар е уредена от стандартно основно споразумение, съставено от Европейската банкова федерация (ЕБФ), Асоциацията на кредитните пазари (АКП), Международна асоциация за суапове и деривати (МАСД) или други водещи европейски или международни пазарни асоциации, се използва предоставеното в споразумението определение или определението, към което то препраща. За сетълмента на сделка с инструмент на паричния пазар, по отношение на която сетълментът следва да се извърши посредством определена система за сетълмент, „работен ден“ е денят, в който системата за сетълмент е отворена за извършването на сетълмента на тази сделка;
21.
„ден за сетълмент на TARGET2“ е всеки ден, в който TARGET2 (Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време) е отворена;
22.
„споразумение за обратно изкупуване“ е споразумение, по силата на което страните по него могат да участват в сделки, по които едната страна („продавач“) се съгласява да продаде на другата страна („купувач“) определени „активи“ („ценни книжа“, „стоки“ или „други финансови активи“) на определена дата в близко бъдеще, в замяна на което купувачът плаща покупната цена на продавача, като едновременно с това купувачът се съгласява да продаде обратно на продавача активите на определена бъдеща дата или при поискване, в замяна на което продавачът плаща на купувача договорената за обратното изкупуване цена. Всяка подобна сделка може да бъде репо сделка или сделка за покупка с уговорка за последваща обратна продажба. „Споразумение за обратно изкупуване“ може да е и споразумение за предоставяне на активи в залог и за предоставяне на общо право на повторно използване в замяна на кредит на парични средства на определена дата в близко бъдеще и връщането на кредита и лихвите на бъдеща дата в замяна на връщането на активите. Репо сделките могат да бъдат сключени с предварително определен падеж („срочни репо сделки“) или без предварително определен падеж, като на страните се предоставя възможност да се споразумеят по всяко време относно това дали да продължат или да прекратят споразумението („отворени репо сделки“);
23.
„тристранна репо сделка“ е репо сделка, при която на трета страна е възложено да избере обезпечението и да извършва действия по управлението му, докато е в сила сделката;
24.
„валутен суап“ е суап сделка, при която едната страна продава на другата определена сума от определена валута в замяна на плащането на договорена сума от друга определена валута по договорен валутен курс (известен като спот валутен курс) с уговорката продадената валута да бъде изкупена обратно на бъдеща дата (известна като падеж) в замяна на продажбата на първоначално закупената валута по различен валутен курс (известен като форуърд валутен курс);
25.
„овърнайт индекс суап“ (ОИС) е лихвен суап, при който периодичният плаващ лихвен процент е равен на средната геометрична стойност на овърнайт лихвения процент (или овърнайт индекс лихвения процент) през определен период от време. Окончателното плащане се изчислява, като разликата между фиксирания лихвен процент и натрупания овърнайт лихвен процент, отчетен по време на действието на ОИС, се прилага към номиналната стойност на сделката. Тъй като предметът на настоящия регламент обхваща само ОИС, деноминирани в евро, овърнайт лихвеният процент ще бъде ЕОНИА.
26.
„Рамката Базел III за КЛП“ е коефициентът на ликвидно покритие (КЛП), предложен от Базелския комитет и одобрен на 7 януари 2013 г. от Групата на управителите и ръководителите на надзорни органи, надзорния орган на Базелския комитет за банков надзор, като минимален глобален регулаторен стандарт по отношение на мерките за краткосрочна ликвидност в банковия сектор.
Член 2
Действителна съвкупност от отчетни единици
1. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от ПФИ, резиденти на еврозоната, от референтната съвкупност от отчетни единици, които са определени от Управителния съвет като отчетни единици съгласно параграф 2 или 3, както е приложимо, или от ПФИ, определени като отчетни единици съгласно параграф 4 - въз основа на посочените там критерии, и които са уведомени за отчетните си задължения съгласно параграф 5 (наричани по-долу „отчетни единици“).
2. На датата, на която настоящият регламент влезе в сила, Управителният съвет може да вземе решение, че ПФИ е отчетна единица, ако общите основни балансови активи на ПФИ надхвърлят 0,35 % от общите основни балансови активи на всички ПФИ от еврозоната въз основа на най-актуалните данни, с които ЕЦБ разполага, т.е.:
а)
данните към края на месец декември на календарната година, предхождаща уведомлението съгласно параграф 5; или
б)
ако данните по буква а) не са налични, данните към края на месец декември на предходната година.
За целите на това решение клоновете извън държавата на произход на съответната ПФИ се изключват от изчисляването на общите основни балансови активи на съответната ПФИ.
3. Считано от 1 януари 2017 г. Управителният съвет може да вземе решение за категоризирането на други ПФИ като отчетни единици въз основа на размера на общите им основни балансови активи в сравнение с общите основни балансови активи на всички ПФИ от еврозоната, значимостта на дейността на ПФИ при търгуването на инструменти на паричния пазар и важността им за стабилността и функционирането на финансовата система в еврозоната и/или в отделните държави членки.
4. Считано от 1 януари 2017 г. Управителният съвет може да вземе и решение, че за всяка държава членка от еврозоната като отчетни единици се определят поне три ПФИ. Следователно, ако въз основа на решенията на Управителния съвет, взети съгласно параграф 2 или параграф 3, в определена държава членка от еврозоната бъдат избрани по-малко от три ПФИ, действителната съвкупност от отчетни единици ще обхваща и други ПФИ от тази държава членка от еврозоната, които съответната НЦБ счита за представителни (наричани по-долу „представителни отчетни единици“), така че като отчетни единици за тази държава членка от еврозоната да бъдат определени поне три отчетни единици.
Представителните отчетни единици се избират измежду най-големите кредитни институции, резиденти в съответната държава членка от еврозоната, въз основа на общите основни балансови активи на институциите, освен ако НЦБ предложат други критерии, с които ЕЦБ писмено се съгласи.
5. ЕЦБ или съответната НЦБ уведомява съответните ПФИ за решението на Управителния съвет съгласно параграф 2, 3 или 4 и за задълженията им по настоящия регламент. Уведомлението се изпраща в писмена форма поне четири месеца преди началото на първото отчитане.
6. Независимо от решенията на Управителния съвет, взети съгласно параграф 2, 3 или 4, НЦБ могат да събират и статистически данни за паричния пазар от ПФИ, резиденти в тяхната държава членка, които не са отчетни единици съгласно параграф 2, 3 или 4, въз основа на националните им изисквания за статистическа отчетност (наричани по-долу „допълнителни отчетни единици“). Ако дадена НЦБ определи допълнителни отчетни единици по този начин, тя своевременно ги уведомява.
Член 3
Изисквания за статистическа отчетност
1. За целите на редовното изготвяне на статистически данни за паричния пазар отчетните единици отчитат ежедневна статистическа информация относно инструментите на паричния пазар на НЦБ на държавата членка, в която са резиденти на консолидирана основа, включително за всички техни клонове в Съюза или в ЕАСТ. Изискваната статистическа информация е посочена в приложения I, II и III. В съответствие с член 4, параграф 2 от настоящия регламент НЦБ предава на ЕЦБ статистическата информация, която получи от отчетните единици.
2. НЦБ определят и прилагат правилата за отчетност във връзка с инструментите на паричния пазар, които отчетните единици следва да спазват. Тези правила за отчетност осигуряват предоставянето на необходимата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнението на предвидените в приложение IV минимални стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизии.
3. Независимо от изискванията за отчетност, посочени в параграф 1, дадена НЦБ може да вземе решение, че избраните съгласно член 2, параграфи 2, 3 и 4 отчетни единици, резиденти в държавата членка на НЦБ, ще отчитат на ЕЦБ статистическата информация, посочена в приложения I, II и III. НЦБ надлежно уведомява ЕЦБ и отчетните единици в случаите, когато ЕЦБ определя и прилага правилата за отчетност, които отчетните единици следва да спазват, и поема задачата да събира необходимите данни пряко от отчетните единици.
4. Ако дадена НЦБ избере допълнителни отчетни единици и ги уведоми, както е посочено в член 2, параграф 6, те отчитат на НЦБ ежедневна статистическа информация относно инструментите на паричния пазар. В съответствие с член 4, параграф 2 от настоящия регламент при поискване от ЕЦБ НЦБ ѝ предава статистическата информация, която получи от допълнителните отчетни единици.
5. В съответствие с националните им изисквания за статистическа отчетност НЦБ определят и прилагат правилата за отчетност, които допълнителните отчетни единици следва да спазват. НЦБ гарантират, че националните правила за отчетност изискват от допълнителните отчетни единици да изпълняват изисквания, които са еквивалентни на членове 6-8, член 10, параграф 3 и членове 11 и 12 от настоящия регламент. НЦБ гарантират, че тези правила за отчетност предоставят необходимата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнението на предвидените в приложение IV минимални стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизии.
Член 4
Срокове
1. В случай че съгласно член 3, параграф 3 дадена НЦБ вземе решение, че отчетните единици отчитат пряко на ЕЦБ статистическата информация, посочена в приложения I, II и III, отчетните единици предават тази информация на ЕЦБ, както следва:
а)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, се предават на ЕЦБ веднъж дневно между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 7.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
б)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, се предават на ЕЦБ веднъж дневно между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
в)
данни, по отношение на които НЦБ има дерогация съгласно член 5, се предават на ЕЦБ веднъж седмично между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните.
2. В случаите извън параграф 1 НЦБ предават на ЕЦБ ежедневно посочената в приложения I, II и III статистическа информация относно паричния пазар, която получават от отчетните единици, както следва:
а)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 7.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
б)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
в)
данните, събрани от допълнителните отчетни единици, избрани съгласно член 2, параграф 6, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката, веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните, или веднъж месечно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на месеца, за който се отнасят данните. НЦБ вземат решение относно периодичността на отчитане и своевременно и надлежно уведомяват ЕЦБ. НЦБ могат да преразглеждат периодичността на отчитане всяка година;
г)
данни, по отношение на които НЦБ има дерогация съгласно член 5, се предават на ЕЦБ веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните.
3. НЦБ решават докога най-късно трябва да получат данните от отчетните единици, за да спазят собствените си срокове за отчитане, както е посочено в параграф 2, и надлежно уведомяват отчетните единици.
4. Когато краен срок, посочен в параграф 1 или в параграф 2, се падне в неработен ден на TARGET2, крайният срок се удължава до следващия работен ден на TARGET2, както е съобщено на уебсайта на ЕЦБ.
Член 5
Дерогация
В случаите, когато отчетните единици са избрани съгласно член 2, параграф 3 или 4, НЦБ може да вземе решение, че отчетните единици могат да предават на НЦБ ежедневните статистически данни за паричния пазар веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните, ако поради оперативни причини те не могат да спазят изискването за ежедневна периодичност на отчитането. ЕЦБ може да определи условия за прилагането на тази дерогация от НЦБ.
Член 6
Случаи на сливане, разделяне, преобразуване, оздравяване и неплатежоспособност
1. В случай на сливане, разделяне, отделяне или друго преобразуване, което може да окаже влияние върху изпълнението на статистическите ѝ задължения, съответната отчетна единица уведомява ЕЦБ и съответната НЦБ веднага след като намерението да се осъществи подобна операция стане публично известно и в разумен срок преди операцията да бъде осъществена, за процедурите, които са планувани в изпълнение на предвидените в настоящия регламент изисквания за статистическа отчетност. Отчетната единица също уведомява ЕЦБ и съответната НЦБ в срок до 14 дни от приключването на операцията.
2. Ако отчетна единица се слее с друг субект чрез придобиване, както е определено в Директива 2011/35/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (12), и един от сливащите се субекти е отчетна единица, придобиващият субект продължава да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент.
3. Ако отчетна единица се слее с друг субект чрез учредяване на ново дружество, както е определено в Директива 2011/35/ЕС, и един от сливащите се субекти е отчетна единица, новоучреденият субект е длъжен да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент, ако отговаря на определението за отчетна единица.
4. Ако отчетна единица се раздели на два или повече субекта чрез придобиване или чрез учредяване на нови дружества, както е определено в Шеста директива 82/891/ЕИО на Съвета (13), и един от новите субекти е отчетна единица, новият субект е длъжен да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент. Разделянето включва и операция по отделяне, по силата на която отчетна единица прехвърля всички или част от активите и пасивите си на ново дружество в замяна на акции в новото дружество.
5. Ако отчетна единица стане неплатежоспособна, загуби лиценза си за банкова дейност или поради други причини престане да извършва банкова дейност, като това се удостовери от компетентния надзорен орган, тя вече не е длъжна да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент.
6. За целите на параграф 5 отчетна единица се счита за неплатежоспособна, ако възникне едно или повече от следните обстоятелства:
а)
отчетната единица извърши общо прехвърляне на имущество в полза на кредитори или с цел да участва в оздравяване, съдебно споразумение или конкордат с кредитори;
б)
отчетната единица направи писмено признание, че не е в състояние да изплати дълговете си, когато те станат изискуеми;
в)
отчетната единица поиска, се съгласи или приеме в нея или по отношение на цялото ѝ имущество или на съществена част от него да бъде назначен доверител, администратор, синдик, ликвидатор или длъжностно лице с подобни функции в нея или по отношение на цялото ѝ имущество, или на съществена част от него;
г)
представяне или подаване на молба за откриване на производство по несъстоятелност по отношение на отчетната единица (от лице, различно от контрагента, по отношение на задължение на отчетната единица към този контрагент) в съда или пред друг компетентен орган или агенция;
д)
отчетната единица е прекратила дейността си чрез ликвидация или е обявена в несъстоятелност (или спрямо нея започне друго подобно производство); или отчетната единица, орган на публичната власт или друго образувание или лице подаде молба за оздравяването ѝ, сключването на съдебно споразумение или на конкордат, преструктурирането ѝ от акционерите или съдружниците в нея, управлението ѝ от администратор, ликвидацията ѝ, прекратяването ѝ или друга подобна мярка съгласно действащи или бъдещи законови и подзаконови норми, като тази молба не е спряна или отхвърлена в срок до 30 дни от подаването ѝ (освен когато става въпрос за молба за откриване на производство по ликвидация или друго подобно производство, като в тези случаи 30-дневният срок не се прилага);
е)
назначаването в нея или по отношение на цялото ѝ имущество, или на съществена част от него на доверител, администратор, синдик, ликвидатор или длъжностно лице с подобни функции; или
ж)
свикването на събрание на кредиторите с оглед на обсъждането на доброволно споразумение (или друга подобна процедура).
Член 7
Разпоредби относно поверителността
1. Когато получават или обработват данни съгласно настоящия регламент, които съдържат поверителна информация, включително когато обменят данни с други НЦБ от еврозоната, ЕЦБ и НЦБ прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, установени в член 8 и член 8в от Регламент (ЕО) № 2533/98.
2. При спазване на параграф 1 поверителната информация, която се съдържа в статистическите данни, събирани съгласно настоящия регламент от ЕЦБ или дадена НЦБ, не се предават на или споделят с други органи или с други трети страни, различни от ЕЦБ и НЦБ от еврозоната, освен ако съответната отчетна единица е дала предварително изричното си писмено съгласие на ЕЦБ или на съответната НЦБ и ЕЦБ или съответната НЦБ, ако това е приложимо, са сключили подходящо споразумение за поверителност с тази отчетна единица.
Член 8
Проверка и принудително събиране
ЕЦБ или НЦБ според случая имат право да проверяват и ако е необходимо, да събират принудително информацията, която отчетните единици предоставят в съответствие с изискванията за статистическа отчетност, посочени в член 3 и приложения I, II и III към настоящия регламент. По-специално това право може да се упражнява, ако дадена отчетна единица не изпълнява предвидените в приложение IV стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизиите. Прилага се и член 6 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
Член 9
Опростена процедура за изменения
Като взема предвид становищата на Комитета по статистика на ЕСЦБ, Изпълнителният съвет на ЕЦБ може да прави технически изменения в приложенията към настоящия регламент, при условие че те не променят заложената концептуална рамка и не засягат тежестта на отчетността за отчетните единици. Изпълнителният съвет уведомява своевременно Управителния съвет за всяко такова изменение.
Член 10
Първо отчитане
1. За отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, първото отчитане съгласно настоящия регламент, като се имат предвид преходните разпоредби на член 12, започва с данни за 1 април 2016 г.
2. За отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, първото отчитане съгласно настоящия регламент започва на датата, която ЕЦБ или съответната НЦБ съобщи на отчетната единица съгласно член 2, параграф 5, но не по-рано от 12 месеца след приемането на решението на Управителния съвет съгласно член 2, параграф 3 или параграф 4.
3. Освен това когато представителна отчетна единица е избрана съгласно член 2, параграф 4, тя може да подаде писмено искане до ЕЦБ или съответната НЦБ за временно отлагане на първата отчетна дата, като изложи основанията за това забавяне. Поисканото отлагане може да бъде разрешено за срок до шест месеца с възможност за последващи удължавания на срока до шест месеца. ЕЦБ или съответната НЦБ може да се споразумее за отлагането на първата отчетна дата по отношение на подалата искането представителна отчетна единица, ако счете, че забавянето е оправдано. Освен това ако на първата отчетна дата представителната отчетна единица не разполага с данни за отчитане или разполага само с данни, които както ЕЦБ, така и НЦБ считат за непредставителни, НЦБ може да се съгласи да освободи представителната отчетна единица от спазването на първата отчетна дата. Освобождаването може да се предостави само от НЦБ заедно с ЕЦБ, ако и ЕЦБ, и НЦБ считат, че искането е обосновано и не излага на риск представителността на отчетната извадка.
4. За ПФИ, избрани като допълнителни отчетни единици съгласно член 2, параграф 6, първото отчитане съгласно настоящия регламент започва на датата, която съответната НЦБ съобщи на допълнителната отчетна единица съгласно член 2, параграф 6.
Член 11
Клауза за периодичен преглед
ЕЦБ извършва преглед на действието на настоящия регламент 12 месеца след първото отчитане и съставя доклад за това. Според препоръките, направени в доклада, тя може да увеличи или да намали броя на отчетните единици и/или на изискванията за статистическа отчетност. След този първоначален преглед на всеки две години се извършват редовни актуализации на действителна съвкупност от отчетни единици.
Член 12
Преходни разпоредби
За периода от 1 април 2016 г. до 1 юли 2016 г. на отчетните единици се позволява да отчитат на ЕЦБ и на съответната НЦБ статистически данни за паричния пазар за някои, а не за всички, необходими дни. ЕЦБ или съответната НЦБ могат да определят дните, за които се изисква отчетност.
Член 13
Заключителни разпоредби
Настоящият регламент влиза в сила на 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставен във Франкфурт на Майн на 26 ноември 2014 година.
UREDBA (EU) br. 1333/2014 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 26. studenoga 2014.
o statistici tržišta novca
(ESB/2014/48)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije (2),
budući da:
(1)
Europski sustav središnjih banaka (ESSB) za obavljanje svojih zadaća zahtijeva izradu statistike o transakcijama na tržištu novca, i to za osigurane i neosigurane transakcije te za određene transakcije izvedenih financijskih instrumenata tržišta novca, kako je dalje utvrđeno u ovoj Uredbi, a koje su monetarne financijske institucije, s iznimkom središnjih banaka i novčanih fondova, sklopile s drugim monetarnim financijskim institucijama i koje su sklopljene između monetarnih financijskih institucija i drugih financijskih institucija, opće države ili nefinancijskih društava, ali isključujući transakcije unutar grupe.
(2)
Glavna svrha prikupljanja takve statistike jest pružiti Europskoj središnjoj banci (ESB) sveobuhvatne, detaljne i usklađene statističke podatke o tržištima novca u europodručju. Podaci izvedeni iz transakcija prikupljenih u vezi s navedenim tržišnim segmentima pružaju informacije o mehanizmu prijenosa odluka monetarne politike. Ti podaci su stoga nužan skup statistike za potrebe monetarne politike u europodručju.
(3)
Prikupljanje statističkih podataka također je potrebno kako bi se ESB-u omogućilo pružanje analitičke i statističke potpore jedinstvenom nadzornom mehanizmu (SSM) u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (3). U okviru toga, prikupljanje statističkih podataka također je potrebno radi pružanja potpore ESB-u prilikom obavljanja zadaća na području financijske stabilnosti.
(4)
Nacionalne središnje banke trebale bi obavijestiti ESB u slučaju da nacionalna središnja banka odluči ne prikupljati podatke koji se zahtijevaju na temelju ove Uredbe, te će u tom slučaju ESB preuzeti zadaću izravnog prikupljanja podataka od izvještajnih jedinica.
(5)
ESB je obvezan u skladu s Ugovorima te uvjetima utvrđenim u Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”) donositi uredbe u mjeri potrebnoj za provođenje zadaća ESSB-a, kako je određeno Statutom ESSB-a, te u nekim slučajevima kako je utvrđeno u odredbama koje je donijelo Vijeće u skladu s člankom 129. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
(6)
S ciljem smanjenja tereta izvještavanja za monetarne financijske institucije, uz istodobno osiguravanje raspoloživosti pravodobne i visokokvalitetne statistike, ESB će u početku zahtijevati dostavljanje podataka od najvećih monetarnih financijskih institucija europodručja na temelju veličine njihove ukupne glavne bilančne imovine u usporedbi s ukupnom glavnom bilančnom imovinom za sve monetarne financijske institucije europodručja. Od 1. siječnja 2017. Upravno vijeće ESB-a može povećati broj izvještajnih monetarnih financijskih institucija, također uzimajući u obzir druge kriterije, kao što je važnost aktivnosti monetarne financijske institucije na tržištima novca i njezina važnost za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava. ESB će osigurati da za svaku državu članicu čija valuta je euro (dalje u tekstu „država članica europodručja”) postoje najmanje tri izvještajne monetarne financijske institucije, kako bi se osigurala minimalna razina zemljopisne zastupljenosti. Nacionalne središnje banke također mogu prikupljati podatke od monetarnih financijskih institucija koje nisu dio stvarne izvještajne populacije na temelju njihovih nacionalnih statističkih izvještajnih zahtjeva, u kojem slučaju se takvi podaci dostavljaju i provjeravaju u skladu s ovom Uredbom.
(7)
Radi daljnjeg smanjenja tereta izvještavanja za monetarne financijske institucije, s ciljem izbjegavanja da se na njih primjenjuju dvostruki izvještajni zahtjevi, istodobno osiguravajući raspoloživost pravovremene i visokokvalitetne statistike, ESB bi trebao moći izuzeti monetarne financijske institucije od izvještavanja koje se odnosi na transakcije financiranja vrijednosnih papira ili izvedenice, ako su takvi podaci dostavljeni trgovinskom repozitoriju, pod uvjetom da ESB ima učinkovit pristup pravovremenim i standardiziranim podacima u skladu sa zahtjevima određenim u ovoj uredbi.
(8)
Člankom 5. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2533/98 propisano je da ESB može donositi uredbe kojima se određuju i uvode statistički izvještajni zahtjevi prema stvarnoj izvještajnoj populaciji u državama članicama europodručja. Člankom 6. stavkom 4. propisano je da ESB može donijeti uredbe kojima se određuju uvjeti pod kojima je moguće ostvariti pravo na provjeru ili na obvezno prikupljanje statističkih podataka.
(9)
Članak 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98 određuje da se države članice organiziraju u području statistike i da u potpunosti surađuju s ESSB-om kako bi se osiguralo ispunjavanje obveza koje proizlaze iz članka 5. Statuta ESSB-a.
(10)
Pod uvjetom da podaci prikupljeni sukladno ovoj Uredbi sadrže povjerljive statističke podatke, primjenjuju se standardi zaštite i uporabe takvih podataka iz članka 8. i članka 8. točke (c) Uredbe (EZ) br. 2533/98.
(11)
Člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 utvrđuje se da ESB ima ovlast za izricanje sankcija izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve koji se utvrđuju uredbama ili odlukama ESB-a.
(12)
Iako se priznaje da uredbe koje donosi ESB u skladu s člankom 34. stavkom 1. Statuta ESSB-a ne daju nikakva prava, odnosno ne nameću nikakve obveze državama članicama čija valuta nije euro (dalje u tekstu „države članice izvan europodručja”), njegov članak 5. primjenjuje se i na države članice europodručja i na države članice izvan europodručja. Uredba (EZ) br. 2533/98 napominje da članak 5. Statuta ESSB-a, zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji podrazumijeva obvezu da se na nacionalnoj razini izrade i provedu sve mjere koje države članice izvan europodručja smatraju prikladnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja.
(13)
Izvještajni zahtjevi na temelju ove Uredbe ne dovode u pitanje izvještajne zahtjeve navedene u drugim pravnim aktima i instrumentima ESB-a koji mogu, barem djelomično, također obuhvaćati dostavljanje statističkih podataka za svaku transakciju posebno, ili agregirano dostavljanje statističkih podataka o tržištima novca,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
1.
„izvještajne jedinice”, „rezident” i „rezidentan” imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98;
2.
„monetarna financijska institucija (MFI)” ima jednako značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/33) (4) i tumači se na način da uključuje sve podružnice monetarnih financijskih institucija koje se nalaze na području Unije i EFTA-e, osim ako je drugačije izričito predviđeno odredbom ove Uredbe;
3.
„OFP” znači ostali financijski posrednici osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova, kako je utvrđeno u revidiranom Europskom sustavu računa (dalje u tekstu „ESA 2010”), a prema Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5);
4.
„osiguravajuća društva”znači sva financijska društva i kvazidruštva koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja rizika, većinom u obliku neposrednog osiguranja ili reosiguranja, kao što je utvrđeno u ESA-i 2010;
5.
„mirovinski fondovi” znači sva financijska društva i kvazidruštva koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja socijalnih rizika i potreba osiguranih osoba (socijalno osiguranje), kao što je utvrđeno u ESA-i 2010;
6.
„nefinancijska društva” znači sektor nefinancijskih društava kao što je utvrđeno u ESA-i 2010;
7.
„opća država” znači institucionalne jedinice koje nisu tržišni proizvođači, čija je proizvodnja namijenjena individualnoj i kolektivnoj potrošnji, a financiraju se obveznim plaćanjima jedinica koje pripadaju drugim sektorima i institucionalnih jedinica koje se uglavnom bave preraspodjelom nacionalnog dohotka i bogatstva, kao što je utvrđeno u ESA-i 2010;
8.
„ukupna glavna bilančna imovina” znači ukupna imovina umanjena za preostalu imovinu kao što je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33);
9.
„statistika tržišta novca” znači statistika koja se odnosi na osigurane, neosigurane i određene transakcije izvedenih financijskih instrumenata tržišta novca sklopljene između monetarnih financijskih institucija i između monetarnih financijskih institucija i ostalih financijskih posrednika, osiguravajućih društava, mirovinskih fondova, središnjih banaka, opće države i nefinancijskih društava, ali isključujući transakcije unutar grupe u odgovarajućem izvještajnom razdoblju;
10.
„instrument tržišta novca” znači svaki instrument naveden u Prilozima I., II. i III.;
11.
„novčani fond” znači subjekt za zajednička ulaganja koji zahtijeva odobrenje za rad kao društvo za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire prema Direktivi 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) ili koji je alternativni investicijski fond prema Direktivi 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7), koji ulaže u kratkoročnu imovinu te čiji je pojedinačni ili kumulativni cilj nuditi prinose u skladu sa stopama na tržištu novca ili očuvanje vrijednosti ulaganja;
12.
„središnja banka” znači svaka središnja banka neovisno o tome gdje se nalazi;
13.
„nacionalna središnja banka” ili „nacionalne središnje banke” znači nacionalne središnje banke država članica Unije;
14.
„referentna izvještajna populacija” znači monetarne financijske institucije koje su rezidenti europodručja, osim središnjih banaka i novčanih fondova, koje primaju depozite u eurima i/ili izdaju bilo koji drugi dužnički instrument i/ili odobravaju kredite u eurima kao što je navedeno u Prilozima I., II. ili III. od drugih monetarnih financijskih institucija/za druge monetarne financijske institucije i/ili od ostalih financijskih posrednika/za ostale financijske posrednike, osiguravajuća društva, mirovinske fondove, opću državu, središnje banke za potrebe ulaganja, ili nefinancijska društva;
15.
„grupa” znači grupa društava, koja uključuje, ali nije ograničena na bankovnu grupu, a koja se sastoji od matičnog društva i njegovih društava kćeri čiji su financijski izvještaji konsolidirani za potrebe Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8);
16.
„podružnica” znači mjesto poslovanja koje predstavlja pravno ovisni dio institucije i koje izravno obavlja sve ili neke poslove koji su dio djelatnosti institucije;
17.
„podružnica u Uniji i EFTA podružnica” znači podružnica koja se nalazi u državi članici Unije ili u državi EFTA-e i čije sjedište u državi članici Unije ili u državi EFTA-e;
18.
„Europsko udruženje slobodne trgovine” znači međuvladina organizacija osnovana radi promicanja slobodne trgovine i ekonomske integracije za dobrobit svojih država članica;
19.
„transakcija unutar grupe” znači transakcija instrumenata tržišta novca koju sklapa izvještajna jedinica s drugim društvom koje je uključeno u isti konsolidirani financijski izvještaj na punoj osnovi. Društva koja su stranke u transakciji smatraju se uključenima u „istu konsolidaciju” na punoj osnovi kada su oba ili:
(a)
uključena u konsolidaciju u skladu s Direktivom 2013/34/EU ili u skladu s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) donesenih sukladno Uredbi (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (9) ili, u pogledu grupe čije matično društvo ima sjedište u trećoj zemlji, u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima te treće zemlje koja se mogu smatrati istovjetnim međunarodnim standardima financijskog izvještavanja u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1569/2007 (10) (ili računovodstvenim standardima treće zemlje čija je uporaba dozvoljena u skladu s člankom 4. te Uredbe); ili
(b)
obuhvaćena istim konsolidiranim nadzorom u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) ili, u pogledu grupe čije matično društvo ima sjedište u trećoj zemlji, obuhvaćena istim konsolidiranim nadzorom od strane nadležnog tijela treće zemlje koji se smatra istovjetnim onom utemeljenom na načelima iz članka 127. Direktive 2013/36/EU;
20.
„radni dan” u odnosu na svaki datum naveden u ugovoru ili u potvrdi transakcije instrumenta tržišta novca, znači dan kada su poslovne banke i tržišta deviza otvorena za opće poslovanje (uključujući poslove odgovarajućeg instrumenta tržišta novca) i namiruju plaćanja u istoj valuti u kojoj je i obveza plaćanja koja je plativa na taj datum ili se računa s obzirom na taj datum. U slučaju transakcije instrumenta tržišta novca koja je uređena standardiziranim ugovorom kojeg je izdalo Europsko udruženje banaka (EBF), Udruženje tržišta kredita (LMA), Udruženje međunarodnog tržišta izvedenih financijskih instrumenata (ISDA) ili druga vodeća europska ili međunarodna udruženja tržišta, koristi se definicija propisana tim ugovorom ili definicija koja je navedena u tom ugovoru. U pogledu namire svake transakcije instrumenta tržišta novca koja se namiruje preko određenog sustava namire, znači dan kada je sustav namire otvoren kako bi se namirila takva transakcija;
21.
„dan namire sustava TARGET2” znači svaki dan kada je TARGET2 (Transeuropski automatizirani sustav ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu) otvoren;
22.
„repo ugovor” znači ugovor na temelju kojeg strane mogu sklapati transakcije u kojima jedna strana („prodavatelj”) pristaje prodati drugoj („kupac”) određenu„imovinu” („vrijednosne papire”, „robu” ili „drugu financijsku imovinu”) na datum koji je bliži datumu plaćanja kupovne cijene od strane kupca prodavatelju, uz istovremenu suglasnost kupca da ponovno proda imovinu prodavatelju na određeni datum u budućnosti ili na zahtjev od strane prodavatelja kupcu uz plaćanje cijene ponovne kupnje. Svaka takva transakcija može biti repo posao ili transakcija koja uključuje kupnju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu prodaju „Repo ugovor” može također značiti sporazum kojim se zalaže imovina i daje opće pravo ponovne uporabe u zamjenu za gotovinski kredit na bliži datum i otplatu kredita i kamata na kasniji datum u zamjenu za vraćanje imovine. Repo poslovi mogu biti sklopljeni s unaprijed dogovorenim datumom dospijeća (repo poslovi na „određeno vrijeme”) ili bez unaprijed dogovorenog datuma dospijeća što ostavlja mogućnost ugovornim stranama o obnavljanju ili o raskidu ugovora u bilo koje doba („otvoreni repo poslovi” );
23.
„Trostrani repo” znači repo posao u kojoj je treća strana odgovorna za odabir i upravljanje instrumentom osiguranja za vrijeme trajanja posla
24.
„Valutni ugovor o razmjeni” znači ugovor o razmjeni u kojem jedna strana prodaje drugoj određeni iznos određene valute uz plaćanje dogovorenog iznosa određene druge valute na temelju dogovorenog deviznog tečaja (poznatog kao promptni devizni tečaj) sa sporazumom o ponovnoj kupnji prodane valute na određeni datum u budućnosti (poznato kao datum dospijeća) u zamjenu za prodaju prvotno kupljene valute po drugačijem deviznom tečaju (poznatom kao terminski devizni tečaj);
25.
„prekonoćni kamatni ugovor o razmjeni” (OIS) znači kamatni ugovor o razmjeni kod kojeg je periodična promjenjiva kamatna stopa jednaka geometrijskom prosjeku prekonoćne kamatne stope (ili prekonoćne indeksirane kamatne stope) za određeno razdoblje. Konačno plaćanje izračunava se kao razlika između nepromjenjive kamatne stope i obračunate prekonoćne kamatne stope zabilježene za vrijeme trajanja prekonoćnog kamatnog ugovora o razmjeni, koja se primjenjuje na nominalni iznos transakcije. Budući da je Uredba usmjerena samo na prekonoćne kamatne ugovore o razmjeni nominirane u eurima, prekonoćna kamatna stopa je EONIA;
26.
„Okvir koeficijenta likvidnosne pokrivenosti Basel III” znači Koeficijent likvidnosne pokrivenosti (LCR) kojeg je predložio Bazelski odbor, a 7. siječnja 2013. kao minimalni globalni regulatorni standard za kratkoročne likvidnosne mjere u bankarskom sektoru, prihvatila Skupina guvernera i čelnika nadzora, nadzorno tijelo Bazelskog odbora za nadzor banaka.
Članak 2.
Stvarna izvještajna populacija
1. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od monetarnih financijskih institucija koji su rezidenti europodručja iz referentne izvještajne populacije, koje je Upravno vijeće prema potrebi odredilo kao izvještajne jedinice sukladno stavcima 2. ili 3., ili kao monetarne financijske institucije koje su određene kao izvještajne jedinice sukladno stavku 4. na temelju kriterija navedenih u tim odredbama i koje su obaviještene o svojim izvještajnim obvezama sukladno stavku 5. (dalje u tekstu „izvještajne jedinice”).
2. Danom stupanja na snagu ove Uredbe, Upravno vijeće može odlučiti da je monetarna financijska institucija izvještajna jedinica ako monetarna financijska institucija ima ukupnu glavnu bilančnu imovinu veću od 0,35 % ukupne glavne bilančne imovine svih monetarnih financijskih institucija europodručja na temelju najnovijih podataka koji su dostupni ESB-u, tj.:
(a)
podataka koji se odnose na kraj prosinca kalendarske godine koja prethodi obavijesti u skladu sa stavkom 5.; ili
(b)
ako podaci pod (a) nisu dostupni, na temelju podataka koji se odnose na kraj prosinca prethodne godine.
Za potrebe ove odluke, izračun ukupne glavne bilančne imovine odgovarajuće monetarne financijske institucije isključuje podružnice izvan države domaćina odgovarajuće monetarne financijske institucije.
3. Od 1. siječnja 2017. Upravno vijeće može odlučiti razvrstati bilo koju drugu monetarnu financijsku instituciju na temelju veličine njezine ukupne glavne bilančne imovine u usporedbi s ukupnom glavnom bilančnom imovinom svih monetarnih financijskih institucija u europodručju, na temelju važnosti aktivnosti monetarne financijske institucije u trgovanju instrumentima tržišta novca i njezine važnosti za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u europodručju i/ili u pojedinim državama članicama.
4. Od 1. siječnja 2017. Upravno vijeće može također odlučiti da će za svaku državu članicu europodručja najmanje tri monetarne financijske institucije biti određene kao izvještajne jedinice. Shodno tomu, ako su na temelju odluka koje je Upravno vijeće donijelo sukladno stavku 2. ili stavku 3. odabrane manje od tri monetarne financijske institucije u određenoj državi članici europodručja, stvarna izvještajna populacija obuhvaća ostale monetarne financijske institucije iz te države članice europodručja koje odgovarajući NSB smatra reprezentativnima (dalje u tekstu „reprezentativne izvještajne jedinice”), kako bi najmanje tri izvještajne jedinice bile određene kao izvještajne jedinice te države članice europodručja.
Reprezentativne izvještajne jedinice biraju se između najvećih kreditnih institucija rezidenata dotične države članice europodručja, na temelju ukupne glavne bilančne imovine institucija, osim ako nacionalne središnje banke ne predlože druge kriterije koje u pisanom obliku prihvati ESB.
5. ESB ili odgovarajući NSB izvještava dotične monetarne financijske institucije o svakoj odluci Upravnog vijeća donesenoj sukladno stavcima 2., 3. ili 4. i o njihovim obvezama na temelju ove Uredbe. Obavijest se šalje u pisanom obliku najmanje dva mjeseca prije početka prvog izvještavanja.
6. Bez obzira na bilo koje odluke Upravnog vijeća donesene sukladno stavcima 2., 3. i 4., nacionalne središnje banke mogu također prikupljati statistiku tržišta novca od monetarnih financijskih institucija sa sjedištem u njihovoj državi članici koje nisu izvještajne jedinice, sukladno stavcima 2., 3. ili 4., na temelju njihovih nacionalnih statističkih izvještajnih zahtjeva (dalje u tekstu „dodatne izvještajne jedinice”). Ako NSB na taj način odredi dodatne izvještajne jedinice, odmah će ih o tome obavijestiti.
Članak 3.
Statistički izvještajni zahtjevi
1. Za potrebe redovnog sastavljanja statistike tržišta novca, izvještajne jedinice dostavljaju na konsolidiranoj osnovi NSB-u države članice čiji su rezidenti, dnevne statističke podatke koji se odnose na instrumente tržišta novca, uključujući podatke za sve njihove podružnice koje se nalaze na području Unije i EFTA-e. Traženi statistički podaci određeni su u Prilozima I., II. i III. NSB prenosi ESB-u statističke podatke koje primi od izvještajnih jedinica u skladu s člankom 4. stavkom 2. ove Uredbe.
2. Nacionalne središnje banke određuju i uvode izvještajne mehanizme koje su izvještajne jedinice dužne slijediti u vezi s instrumentima tržišta novca. Ti izvještajni mehanizmi osiguravaju dostavljanje traženih statističkih podataka i omogućuju točne provjere usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako je navedeno u Prilogu IV.
3. Bez obzira na izvještajni zahtjev naveden u stavku 1., NSB može odlučiti da izvještajne jedinice odabrane sukladno članku 2. stavcima 2., 3. i 4. koje su rezidenti države članice tog NSB-a, ESB-u dostavljaju statističke podatke navedene u Prilozima I., II. i III. NSB na odgovarajući način izvještava ESB i izvještajne jedinice, uslijed čega ESB određuje i provodi izvještajne mehanizme koje su izvještajne jedinice dužne slijediti te preuzima zadaću prikupljanja traženih podataka izravno od izvještajnih jedinica.
4. Ako je NSB odabrao dodatne izvještajne jedinice i obavijestio ih kao što je navedeno u članku 2. stavku 6., te izvještajne jedinice će NSB-u dostavljati dnevne statističke podatke koji se odnose na instrumente tržišta novca. NSB prenosi ESB-u na njegov zahtjev, statističke podatke koje primi od dodatnih izvještajnih jedinica u skladu s člankom 4. stavkom 2. ove Uredbe.
5. Nacionalne središnje banke utvrđuju i provode izvještajne mehanizme kojih se moraju pridržavati dodatne izvještajne jedinice u skladu s njihovim nacionalnim statističkim izvještajnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da nacionalni izvještajni mehanizmi zahtijevaju da dodatne izvještajne jedinice udovoljavaju zahtjevima koji su istovjetni člancima od 6. do 8., članku 10. stavku 3. i člancima 11. i 12. ove Uredbe. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi daju zahtijevane statističke podatke i da omogućuju točne provjere usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako je navedeno u Prilogu IV.
Članak 4.
Pravodobnost
1. U slučaju kada NSB sukladno članku 3. stavku 3. odluči da izvještajne jedinice dostavljaju statističke podatke navedene u Prilozima I., II. i III. izravno ESB-u, izvještajne jedinice prenose takve podatke ESB-u kako slijedi.
(a)
Podaci prikupljeni od izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavku 2. prenose se ESB-u jednom dnevno između 18.00 sati na datum trgovanja i 07.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon datuma trgovanja.
(b)
Podaci prikupljeni od izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavcima 3. i 4. prenose se ESB-u jednom dnevno između 18.00 sati na datum trgovanja i 13.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon datuma trgovanja.
(c)
Podaci u odnosu na koje NSB ima odstupanje sukladno članku 5. prenose se ESB-u jednom tjedno između 18:00 sati na datum trgovanja i 13.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon kraja tjedna na koji se podaci odnose.
2. U slučajevima koji se razlikuju od onog iz stavka 1., nacionalne središnje banke prenose ESB-u dnevne statističke podatke tržišta novca koje su primile od izvještajnih jedinica, kako je navedeno u Prilozima I., II. i III., kako slijedi.
(a)
Podaci prikupljeni od izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavku 2. prenose se ESB-u jednom dnevno prije 7.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon datuma trgovanja.
(b)
Podaci prikupljeni od izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavcima 3. i 4. prenose se ESB-u jednom dnevno prije 13.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon datuma trgovanja.
(c)
Podaci prikupljeni od dodatnih izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavku 6. prenose se ESB-u jednom dnevno prije 13.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TAGRET2 nakon datuma trgovanja, jednom tjedno prije 13.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TAGRET2 nakon kraja tjedna na koji se podaci odnose, ili jednom mjesečno prije 13.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon kraja mjeseca na koji se podaci odnose. Nacionalne središnje banke odlučuju o učestalosti izvještavanja i shodno tome pravodobno obavještavaju ESB. Nacionalne središnje banke mogu jednom godišnje preispitati učestalost izvještavanja.
(d)
Podaci u odnosu na koje NSB ima odstupanje sukladno članku 5. prenose se ESB-u jednom tjedno prije 13.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon kraja tjedna na koji se podaci odnose.
3. Nacionalne središnje banke donose odluku o tome do kada moraju primiti podatke od izvještajnih jedinica kako bi ispunile svoje rokove za izvještavanje, kao što je određeno u stavku 2. i o tome na odgovarajući način obavještavaju izvještajne jedinice.
4. U slučaju kada rok iz stavaka 1. ili 2. pada na dan kada je sustav TARGET2 zatvoren, rok se produljuje do sljedećeg radnog dana sustava TARGET2, kao što je objavljeno na mrežnoj stranici ESB-a.
Članak 5.
Odstupanja
Kada su izvještajne jedinice odabrane sukladno članku 2. stavcima 3. ili 4., NSB može odlučiti da izvještajne jedinice mogu prenositi dnevnu statistiku tržišta novca NSB-u jednom tjedno prije 13:00 sati prema srednjoeuropskom vremenu na prvi dan namire sustava TARGET2 nakon kraja tjedna na koji se podaci odnose, ako zbog operativnih razloga ne mogu udovoljiti zahtjevu učestalosti dnevnog izvještavanja. ESB može nametnuti uvjete za primjenu odstupanja od strane nacionalnih središnjih banaka.
Članak 6.
Spajanja odnosno pripajanja, podjele, reorganizacije i insolventnost
1. U slučaju spajanja odnosno pripajanja, podjele, odvajanja ili bilo koje druge reorganizacije koja bi mogla utjecati na ispunjavanje njezinih statističkih obveza, dotična izvještajna jedinica obavještava odgovarajući NSB o postupcima koji se planiraju radi ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva propisanih ovom Uredbom, čim namjera provedbe takvog postupka postane javna te u razumnom roku prije njegove provedbe. Izvještajna jedinica također obavještava ESB i odgovarajući NSB u roku od 14 dana od okončanja takvog postupka.
2. U slučaju spajanja izvještajne jedinice s drugim subjektom putem spajanja s preuzimanjem kako je utvrđeno u Direktivi 2011/35/EU Europskog parlamenta i Vijeća 7 (12) i kada je jedan od subjekata koji se spaja odnosno pripaja bio izvještajna jedinica,subjekt koji je preuzimatelj nastavlja izvještavati na temelju ove Uredbe.
3. U slučaju spajanja izvještajne jedinice s drugim subjektom osnivanjem novog društva kako je utvrđeno u Direktivi 2011/35/EU i kada je jedan od subjekata koji se spaja odnosno pripaja bio izvještajna jedinica, novonastali subjekt nastavlja izvještavati na temelju ove Uredbe.
4. U slučaju podjele izvještajne jedinice na dva ili više subjekta putem podjele preuzimanjem ili podjele s osnivanjem novih društava kako je utvrđeno u Šestoj direktivi Vijeća 82/891/EEZ (13) i kada je jedan od novih subjekata izvještajna jedinica, novi subjekt izvještava na temelju ove Uredbe. Podjela također uključuje postupak odvajanja pri čemu izvještajna jedinica prenosi svu ili dio svoje imovine i obveza na novo društvo u zamjenu za dionice u novom društvu.
5. Ako izvještajna jedinica postane insolventna, izgubi odobrenje za pružanje bankovnih usluga ili na drugi način prestane obavljati bankarsko poslovanje, a kao što je potvrdilo nadležno nadzorno tijelo, tada nije više obvezna izvještavati na temelju ove Uredbe.
6. Za potrebe stavka 5. izvještajna jedinica smatra se insolventnom ako nastupi jedan ili više od sljedećih događaja:
(a)
ako izvrši potpuno ustupanje u korist vjerovnika, ili u svrhu pokretanja postupka reorganizacije, sklapanja nagodbe ili stečajne nagodbe s vjerovnicima;
(b)
ako izjavi u pisanom obliku da nije u stanju podmiriti svoje dugove po dospijeću;
(c)
ako zatraži, da suglasnost ili prešutno pristane na imenovanje skrbnika, upravitelja, stečajnog upravitelja, likvidatora ili slične službene osobe za sebe, ili za svu ili bilo koji značajan dio svoje imovine;
(d)
u slučaju podnošenja zahtjeva sudu ili drugom tijelu nadležnom za postupak povodom insolventnosti u odnosu na tu izvještajnu jedinicu (a koji nije podnijela druga ugovorna strana u pogledu bilo koje druge obveze izvještajne jedinice prema toj drugoj ugovornoj strani);
(e)
ako je izvještajna jedinica likvidirana ili je postala insolventna (ili se nad njome provodi sličan postupak), ili je ta izvještajna jedinica, tijelo javne vlasti, drugi subjekt ili osoba podnijela zahtjev za svoju reorganizaciju, nagodbu, stečajnu nagodbu, dobrovoljni sporazum, upravljanje, likvidaciju, prestanak ili sličnu mjeru na temelju bilo kojeg sadašnjeg ili budućeg statuta, zakona ili propisa, pri čemu takav zahtjev (osim u slučaju zahtjeva za likvidaciju ili bilo kojeg sličan postupka u pogledu kojeg se ne primjenjuje rok od 30 dana) nije bio odbačen ili u pogledu kojeg postupak nije obustavljen u roku od 30 dana od njegovog podnošenja;
(f)
u slučaju imenovanja skrbnika, upravitelja, likvidatora ili slične službene osobe za sebe ili za svu ili bilo koji značajan dio svoje imovine;
(g)
u slučaju sazivanja sastanka vjerovnika izvještajne jedinice u svrhu razmatranja dobrovoljnog sporazuma (ili sličnog postupka).
Članak 7.
Odredbe o povjerljivosti
1. Prilikom primanja podataka i postupanja s podacima na temelju ove Uredbe, koji sadrže povjerljive informacije, uključujući dijeljenje takvih podataka s ostalim nacionalnim središnjim bankama europodručja, ESB i nacionalne središnje banke primjenjuju standarde zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka iz članka 8. i članka 8. točke (c) Uredbe (EZ) br. 2533/98.
2. Sukladno stavku 1., povjerljive informacije sadržane u statističkim podacima koje prikuplja ESB ili NSB na temelju ove Uredbe, ne prenose se niti se na drugi način ne razmjenjuju s nadležnim tijelima ili drugim trećim osobama koje nisu ESB i nacionalne središnje banke europodručja, osim ako je dotična izvještajna jedinica unaprijed dala ESB-u ili odgovarajućem NSB-u izričitu pisanu suglasnost i ako je ESB ili odgovarajući NSB prema potrebi, potpisao odgovarajući sporazum o povjerljivosti s takvom izvještajnom jedinicom.
Članak 8.
Provjera i obvezno prikupljanje
ESB i nacionalne središnje banke, ovisno o slučaju, imaju pravo provjeriti i, ako je potrebno, obavezno prikupljati podatke koje dostavljaju izvještajne jedinice u skladu s statističkim izvještajnim zahtjevima iz članka 3. i Priloga I., II. i III. ovoj Uredbi. Ovo se pravo može ostvarivati posebno kada izvještajna jedinica ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako je određeno u Prilogu IV. Članak 6. Uredbe (EZ) br. 2533/98 također se primjenjuje.
Članak 9.
Pojednostavnjeni postupak izmjena
Uzimajući u obzir stavove Odbora za statistiku ESSB-a, Izvršni odbor ESB-a može donositi tehničke izmjene priloga ovoj Uredbi pod uvjetom da se njima ne mijenja osnovni konceptualni okvir i da se ne utječe na teret izvještavanja izvještajnih jedinica. Izvršni odbor bez odgode izvještava Upravno vijeće o svim takvim izmjenama.
Članak 10.
Prvo izvještavanje
1. U slučaju izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavku 2., prvo izvještavanje na temelju ove Uredbe na koje se primjenjuju prijelazne odredbe iz članka 12., započinje s podacima za 1. travnja 2016.
2. U slučaju izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavcima 3. i 4., prvo izvještavanje na temelju ove Uredbe započinje na datum o kojemu ESB ili odgovarajući NSB obavještava izvještajnu jedinicu sukladno članku 2. stavku 5., a u svakom slučaju ne ranije od 12 mjeseci nakon donošenja odluke Upravnog vijeća sukladno članku 2. stavcima 3. ili 4.
3. Nadalje, kada su reprezentativne izvještajne jedinice odabrane sukladno članku 2. stavku 4., reprezentativne izvještajne jedinice mogu podnijeti ESB-u ili odgovarajućem NSB-u pisani zahtjev za privremenu odgodu prvog izvještajnog datuma, navodeći razloge za takvu odgodu. Tražena odgoda može biti odobrena u trajanju do šest mjeseci s mogućnošću daljnjih produljenja do šest mjeseci. ESB ili odgovarajući NSB mogu pristati da odgode prvi izvještajni datum u odnosu na reprezentativnu izvještajnu jedinicu koja je podnijela zahtjev, ako smatraju da je takva odgoda opravdana. Nadalje, ako na prvi izvještajni datum reprezentativna izvještajna jedinica nema podatke za dostaviti ili ima samo podatke koje ESB i NSB ne smatraju reprezentativnima, NSB može pristati na izuzeće te izvještajne jedinice od primjene prvog izvještajnog datuma. Takvo izuzeće može odobriti samo NSB u suradnji s ESB-om, ako i ESB i NSB smatraju zahtjev opravdanim i ako to ne ugrožava reprezentativnost izvještajnog uzorka.
4. U slučaju monetarnih financijskih institucija koje su odabrane kao dodatne izvještajne jedinice sukladno članku 2. stavku 6., prvo izvještavanje na temelju ove Uredbe započinje na datum o kojemu je NSB obavijestio dodatnu izvještajnu jedinicu sukladno članku 2. stavku 6.
Članak 11.
Klauzula periodičkog preispitivanja
ESB preispituje djelovanje ove Uredbe 12 mjeseci nakon prvog izvještavanja te izdaje o tome izvještaj. U skladu s preporukama u izvještaju, ESB može povećati ili smanjiti broj izvještajnih jedinica i/ili statističkih izvještajnih zahtjeva. Nakon ovog početnog preispitivanja, stvarna izvještajna populacija redovito se ažurira svake druge godine.
Članak 12.
Prijelazna odredba
U razdoblju od 1. travnja 2016. do 1. srpnja 2016. izvještajnim jedinicama će biti dozvoljeno da ESB-u ili odgovarajućem NSB-u dostavljaju izvještaje o statistici tržišta novca za neke, ali ne sve odgovarajuće dane. ESB ili odgovarajući NSB mogu odrediti dane za koje se zahtijeva izvještavanje.
Članak 13.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 26. studenoga 2014.