РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 419/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура („антисубсидийната процедура“ или „настоящата процедура“) по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийната процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди започването на процедура и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. ПИ бе поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. В настоящия случай не бе намерено взаимноприемливо решение.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(5)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(6)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе дадена такава възможност.
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в разглежданата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 27 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“)
1.2.1. Извадка от производители износители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(9)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация в срока, определен в известието за започване, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и 7 от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. Петнадесет от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(10)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(11)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и със съответните индийски органи относно подбора на представителната извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(12)
Както бе посочено в съображение 10 по-горе, извадката бе ограничена до приемлив брой дружества, разследването на които би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за субсидиране, са изброени в съображение 19 по-долу.
(13)
Освен това, както бе посочено в съображение 9, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разглеждане. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване. Въпреки това, исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани в Съюза, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкриха, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество в Съюза, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие ще се търси от страна на останалите вносители по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до ПИ, до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които бяха поискали индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от ПИ, от тримата включени в извадката (групи от) производители износители, от един от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличието на субсидиране, вредата от него и интереса на Съюза. Тя извърши проверки на място в помещенията на ПИ в Делхи и на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия
-
Група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („периода на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
-
- с произход от Индия, класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, технологичните видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че технологичните видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове също са произвеждани от промишлеността на Съюза, което означава, че са включени в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. Поради тази причина те временно се считат за сходни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(25)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии:
a)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
б)
схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“);
в)
схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme „AAS“);
г)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
д)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“);
е)
схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
ж)
Специални икономически зони / Експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/EOU“)
(26)
Схемите а), от в) до г) и от е) до ж), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПР в настоящото разследване, е „Политика за външната търговия“, 2009-2014 г. (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(27)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква д) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(28)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Закона за данъците от 1994 г. и на Правилата от 1995 г. относно митниците, централните акцизи и възстановяването на данъка върху услугите. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; процентите, приложими за ПР, са процентите за цялата промишленост (All Industry Rates) за възстановяване на мита 2011-12 г., публикувани в уведомление № 68 / 2011- Cus. (N.T). Схемата за възстановяване на митата е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 от ПВТ 2009-2014 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“)
a) Правно основание
(29)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ПВТ 09-14 и глава 4 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(30)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане на DEPBS
(31)
Даден износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото върху такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през ПР за настоящото разследване бе 5 % с максимална горна граница от 97 Rs/kg.
(32)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма право на преценка при отпускането на кредит по DEPBS.
(33)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат да се прехвърлят свободно и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(34)
Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. На практика няма задължителен срок за кандидатстване за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 09-14 заявленията, получени след изтичането на срока за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (напр. 10 % от размера на кредита).
(35)
Установено бе, че две от дружествата от извадката са използвали тази схема през първите две тримесечия на ПР.
г) Заключения относно схемата DEPBS
(36)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Наред с това от кредитите по DEPBS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(37)
Освен това съгласно нормативната уредба DEPBS зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(38)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Премахване на DEPBS и преминаване към DDS
(39)
С публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. схемата DEPBS бе за последно удължена за срок от три месеца до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на срока, схемата DEPBS бе реално преустановена, считано от 30 септември 2011 г. нататък. Поради това бе необходимо да се провери дали биха могли да бъдат наложени мерки в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент.
(40)
ПИ обясни на Комисията, че след преустановяването на схемата DEPBS, дружествата биха могли да изберат друга схема за освобождаване от мито/освобождаване от задължението за заплащане на митo, определена в глава 4 от ПВТ 09-14, а именно схема за предварителни разрешителни (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(41)
Разследването разкри, че двете включени в извадката дружества са започнали да се ползват от схемата DDS веднага след преустановяването на схема DEPBS. Трябва да се отбележи, че схемата DDS бе въведена през 1995 г. и съществуваше едновременно със схемата DEPBS през първите две тримесечия на ПР, както и в продължение на няколко години преди ПР. Схемата DDS не е можела обаче да се ползва едновременно със схемата DEPBS за един и същ износ.
(42)
Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело мерки за организирането на плавен преход от DEPBS към DDS, както се вижда от циркулярен документ № - 42 /2011-Customs, от 22.9.2011 г. В този циркулярен документ се посочва, че „тази година графикът за възстановяване [на мита] включва продукти, които до този момент са били част от схемата DEPB[S]“. В посочения циркулярен документ се подчертава, че за секторите по DEPBS, „е било решено да се осигури плавен преход на продуктите в тези сектори, включвайки ги в графика за възстановяване. Като преходна разпоредба, ставките за съответните продукти ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPB[S] в рамките на 1 % - 3 %.“ С други думи, в циркулярния документ се посочва, че действащите ставки за възстановяване на мита от 1.10.2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по преустановената схема DEPBS.
(43)
Действително бе установено, че ставките по DDS, приложими от 1 октомври 2011 г. за разглеждания продукт, предоставят сходни равнища на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г. Разследването потвърди също така, че равнищата на маржовете на субсидията на DEPB и DDS са много близки за всички включени в извадката дружества, като всяко едно от тях е използвало DEPBS през първите 6 месеца от ПР, а през последните 6 месеца на ПР - DDS.
(44)
Съображения 41-43 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите от нея ползи са продължили без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били преустановени по смисъла на член 15, параграф 1 от основния регламент и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(45)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на периода на разследване. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, която следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПР.
(46)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези размери на субсидията бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(47)
Въз основа на изложеното по-горе, ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за съответните дружества по време на ПР, възлизат съответно на 0,58 % и 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % за дружествата от група Venus.
3.3. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(48)
В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.
б) Допустимост
(49)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(50)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините Те са приложими независимо дали вносните мита са реално платени, или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПР бе 4 % от стойността франко борд с максимална горна граница от 5 Rs/kg, в зависимост от това, коя от двете стойности е по-ниска.
(51)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(52)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(53)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(54)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(55)
Установено бе, че две от включените в извадката дружества, са прилагали схемата DDS през последните две тримесечия на ПР.
г) Заключение относно схемата DDS
(56)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от страна на ПИ. Освен това със сумата за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(57)
Освен това DDS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(58)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(59)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(60)
Това се потвърждава от циркулярен документ № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление на суровините и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или отделни пратки […]“ и което информира регионалните органи, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(61)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(62)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на периода на разследване. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. С оглед на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПР.
(63)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерите на тези субсидии бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през периода на разследване в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(64)
Въз основа на изложеното по-горе, ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за съответните оказали съдействие дружества, възлизат съответно на 0,61 % и 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % за дружествата от група Venus.
3.4. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
a) Правно основание
(65)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(66)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 67 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на обхвата на допустимост. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които снабдяват крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 09-14, например доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(67)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойността, определен от осъществения внос, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който са били използвани освободени от мито суровини;
iii) междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на експортно ориентирана единица („EOU“) или на дружество, разположено в специална икономическа зона („SEZ“).
v) предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi) насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на предварително разрешително може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешителното ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(68)
Две от включените в извадката дружества са получили отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт през ПР. Тези дружества са използвали една от подсхемите, а именно AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(69)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(70)
По отношение на подсхемата, използвана през ПР от засегнатите дружества, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(71)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(72)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(73)
Двете проверени дружества са водили регистър на производството и потреблението. Въпреки това регистърът на потреблението не е дал възможност да се провери кои суровини са били използвани при производството на изнасяния продукт и в какво количество. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 69 по-горе, дружествата не са водели регистри, които да доказват, че е извършен външен одит на регистъра на потреблението. В обобщение се смята, че разследваните износители не са били в състояние да докажат, че са спазени съответните разпоредби на ПВТ.
г) Заключение относно схемата AAS
(74)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от него произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(75)
Освен това физическият износ по AAS несъмнено правно зависи от извършването на износ и следователно се разглежда като специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тези схеми.
(76)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да бъде разглеждана като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на продукта, предназначен за износ. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(77)
Следователно тази подсхема подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(79)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през ПР (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(80)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 2,43 % и 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % за дружествата от група Venus.
3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
a) Правно основание
(81)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(82)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(83)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(84)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(85)
Установено бе, че трите дружества в извадката са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт през ПР.
г) Заключение относно схемата EPCGS
(86)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(87)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(88)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(89)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПР, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В случаите, в които бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(91)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 0,09 %, 0,6 % и 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % за дружествата от група Venus.
3.6. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
а) Правно основание
(92)
Схемата е описана подробно в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) и в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия („РБИ“), адресирани до всички търговски банки в Индия.
б) Допустимост
(93)
В тази схема могат да участват производители износители и търговци износители.
в) Практическо приложение
(94)
В рамките на тази схема РБИ определя задължителни горни граници на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да начисляват на износителите. ECS се състои от две подсхеми, ECS преди експедиране („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на закупуването, преработването, производството, опаковането и/или изпращането на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. РБИ също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(95)
От ръководните циркулярни документи на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити (наричани по-долу „кредити в брой“), които се определят единствено в зависимост от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кредити в брой при еднакви условия.
(96)
Установено бе, че двете включени в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПР.
г) Заключение относно схемата ECS
(97)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочените в съображение 95 ръководни циркулярни документи на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредит, които изцяло се определят от пазарните условия, като по този начин на съответния износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на РБИ за определяне на горните граници на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно.
(98)
Въпреки че преференциалните кредити по ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки се изисква поемане от страна на публичните сметки, т.е. възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на горните граници на лихвените проценти върху експортните кредити, определени в ръководните циркулярни документи на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно са обвързани с осъществяването на износ в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(99)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през ПР и дължимия размер за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот от износа през ПР или общия оборот от износа на разглеждания продукт през ПР за кредитите, когато е могло да се установи ясна връзка с разглеждания продукт, който е могъл да се използва като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(100)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 0,61 % и 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 % за дружествата от група Venus.
3.7. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
a) Правно основание
(101)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ПВТ 09-14 и в параграф 3.8 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(102)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(103)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 от допълнение 37(В) към НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 от допълнение 37(В) към НП I 09-14 (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От схемата са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(104)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(105)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(106)
Установено бе, че едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПР.
г) Заключение относно схемата FMS
(107)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS предоставят полза на износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(108)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(109)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(110)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, установена по време на ПР, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител при текущо начисляване като приход по търговските сметки при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(111)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатото дружество по време на ПР, възлиза съответно на 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %, за дружествата от група Venus.
3.8. Специални икономически зони / Експортно ориентирани единици („SEZ/EOU“)
(112)
Установено бе, че само едно включено в извадката дружество се е възползвало от схемата EOU по време на ПР. Разследването обаче разкри, че нивото на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, за съответното дружество е под нивото de minimis, поради което схемата EOU не бе подложена на допълнителен анализ.
3.9. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(113)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,15 % до 4,32 %:
Схема
Дружество
Raajratna
Група Venus
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
ОБЩО
4,32 %
3,15 (5)
1,57 % (6)
(114)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния регламент маржът на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления марж на субсидията, установен за оказалите съдействие дружества, които са включени в извадката и чиито маржове на субсидията надвишават нивото de minimis, възлиза на 3,82 %.
(115)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за периода на разследване от оказалите съдействие дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през периода на разследване, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво. Като се има предвид високото ниво на съдействие, ставката на субсидията за всички неоказали съдействие дружества е определена спрямо нивото за дружеството с най-висока индивидуална ставка, т.е. 4,32 %.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(116)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(117)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза. Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители от Съюза, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(119)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(120)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрило, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(121)
Обемът на вноса на оказалите съдействие дружества, за които въз основа на данните от извадката бе установено, че не са се ползвали от схемите за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент по време на периода на разследване, е изключен от общия обем на вноса от Индия. Тъй като данните за вноса, отнасящи се за разглеждания продукт, се отнасят за две дружества, беше счетено за целесъобразно от съображения за поверителност те да бъдат представени в индексиран вид.
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(122)
Установено бе, че по време на разглеждания период субсидираният внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Пазарен дял (индекс)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника
(123)
Обемът на субсидирания внос от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 г. и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(124)
По време на разглеждания период пазарният дял на субсидирания внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените:
(125)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антисубсидийният въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(126)
В отговор на изразената загриженост, т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(127)
Таблицата по-долу показва средната цена на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника
(128)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 145 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(129)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на субсидирания внос от двамата включени в извадката индийски производители, получили субсидии, които подлежат на изравнителни мерки над нивото de mininis, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(130)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 12,5 % от страна на субсидирания внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на субсидирания внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период, обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(131)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(132)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(133)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния марж на субсидията и възстановяването след предишно субсидиране, данните за които са събрани на равнището на цялата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(134)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално, данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(135)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(136)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета
43 %
57 %
56 %
56 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(137)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(138)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(139)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(140)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 153 по-долу. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(141)
Както бе посочено в съображение 120 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на субсидирания внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 122 и 123 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от субсидирания внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза, поради нарастващия пазарен дял на субсидирания внос.
в) Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(142)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 147-152 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 136 по-горе), производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
г) Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(143)
Маржовете на субсидията на двама от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 113 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния марж на субсидията върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(144)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни (изравнителни) мерки. Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишното субсидиране (7). Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишно субсидиране.
5.3.3. Микроикономически показатели
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(145)
По време на разглеждания период средната единична продажна цена и производствената цена на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
(146)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(147)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите
-68,8 %
-11,2 %
6,7%
0,8 %
Източник:
отговори на въпросника.
(148)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 120 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от производство от този вид в отрасъла на разглеждания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на субсидиран внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това тези 5 % представляват марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(149)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от субсидирания внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(150)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(151)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвращаемостта на инвестициите във връзка със сходния продукт, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(152)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
ж) Складови наличности
(153)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(154)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009
2010
2011
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(155)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г. повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(156)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(157)
Освен това, показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от ценовия натиск на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е белязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(158)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(159)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(160)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна увеличението на субсидирания внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(161)
По отношение на ценовия натиск на пазара на Съюза през разглеждания период, бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 12,5 % по време на ПР, индийският субсидиран внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(162)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 145 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския субсидиран внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на субсидирания внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос
(164)
Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал по-малко от една трета от индийския износ по време на ПР и е следвал същата тенденция, като субсидирания внос.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
отговори на въпросника.
(165)
Въз основа на тези факти се счита, че евентуалното отрицателно въздействие, което несубсидираният внос е възможно да е оказал върху пазара на Съюза, не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.3.2. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
КНР
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял ( %)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Ср. цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял ( %)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Ср. цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял ( %)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Ср. цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял ( %)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Ср. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(166)
Освен субсидирания внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 35 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(167)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(168)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход на пазара на Съюза. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(169)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария, е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(170)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за субсидиране, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антисубсидийна процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(171)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(172)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.4. Икономическа криза и цени на суровините
(173)
Както бе посочено в съображение 120 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам, резултатите на субсидирания внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(174)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия разглеждан период, докато субсидираният индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(175)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(176)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 % и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 12,5 %).
(177)
Този ръст на обема и на пазарния дял на субсидирания внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(178)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания износ, се стига до временното заключение, че субсидираният внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(180)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносно субсидиране съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(181)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и по време на ПР наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(182)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(183)
Както бе посочено в съображение 126, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(184)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(185)
Очаква се, че налагането на изравнителни мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(186)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(187)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(188)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антисубсидийни мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(189)
Въпросници бяха изпратени на девет ползватели в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(190)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(191)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(192)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 0,2 процентни пункта.
(193)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(194)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето, производството би могло да следва съответната тенденция.
(195)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от субсидирането.
(196)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(197)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(198)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(199)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(200)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(201)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антисубсидийните мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(202)
С оглед на направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(203)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(204)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на субсидиран внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(205)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на субсидирания внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 130 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 148.
(206)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 208.
8.2. Временни мерки
(207)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - на маржа на субсидията или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(208)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на изравнителното мито са установени при съпоставка на маржовете на вредата и маржа на субсидията. Следователно предложените ставки на временното изравнително мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Група Venus
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Всички други дружества
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Що се отнася до успоредното антидъмпингово разследване съгласно член 24, параграф 1, втората алинея от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (8) не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Що се отнася до схемите за субсидиране, посочени в съображения 29-112 всички схеми се отнасят до експортно субсидиране. Съответните ставки на временното антидъмпингово мито на оказалите съдействие производители ще бъдат съответно коригирани и в успоредното антидъмпингово разследване.
(210)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митническата ставка, която се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(211)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (9) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(212)
За да се осигури правилното прилагане на антисубсидийното мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(213)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
Дружества, изброени в приложението
3,8
B781
Всички други дружества
4,3
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
32013R0419
L 126/19
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 419/2013
od 3. svibnja 2013.
o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 12.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1 Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 10. kolovoza 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza („postupak protiv subvencioniranog uvoza” ili „ovaj postupak”) u vezi s uvozom u Europsku uniju određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije („dotična zemlja”).
(2)
Komisija je istog dana putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i započela zaseban ispitni postupak („antidampinški postupak”).
(3)
Postupak protiv subvencioniranog uvoza pokrenut je nakon pritužbe koju je 28. lipnja 2012. podnijela Europska konfederacija industrije željeza i čelika (Eurofer) („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje određenih žica od nehrđajućeg čelika u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie subvencioniranja navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz toga nastala i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
(4)
Prije pokretanja postupka te u skladu s člankom 10. stavkom 7. Osnovne uredbe, Komisija je obavijestila Vladu Indije da je zaprimila valjano dokumentiranu pritužbu u kojoj se tvrdi da je subvencionirani uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije. Vlada Indije pozvana je na konzultacije s ciljem pojašnjavanja stanja u vezi sa sadržajem pritužbe i postizanjem obostrano prihvatljivog rješenja. U ovom slučaju nije utvrđeno obostrano prihvatljivo rješenje.
1.2 Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(5)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike i korisnike te tijela Indije.
(6)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(7)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji, nepovezanih uvoznika i proizvođača iz Unije uključenih u ispitni postupak, i s ciljem zaključenja ispitnog postupka u zakonskom roku, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da je odlučila ograničiti na razumni broj proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, nepovezane uvoznike i proizvođače iz Unije koji bi se ispitali odabirom uzoraka u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe (navedeni se postupak naziva i „odabir uzoraka”).
1.2.1 Odabir uzoraka proizvođačâ izvoznikâ
(8)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, zatraženo je od svih proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji da se jave i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
Ukupno je 18 proizvođača izvoznika, od kojih neki pripadaju istoj grupi, dostavilo tražene informacije u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka i pristalo na uključenje u uzorak, a sedmorica od njih zatražila su individualno ispitivanje u slučaju da ih se ne uključi u uzorak. Petnaestorica od tih trgovačkih društava koja surađuju prijavila su izvoz žica od nehrđajućeg čelika u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga je uzorak odabran na temelju informacija koje je dostavilo 15 proizvođača izvoznika.
(10)
U skladu s člankom 27. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od dva individualna trgovačka društva i jedne grupe trgovačkih društava koju čine četiri povezana trgovačka društva, a koji zajedno predstavljaju više od 63 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju.
(11)
U skladu s člankom 27. stavkom 2. Osnovne uredbe, konzultirani su svi poznati dotični proizvođači izvoznici i relevantna indijska tijela o odabiru reprezentativnog uzorka. Nije bilo komentara na odabir uzorka.
(12)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 10., uzorak je bio ograničen na razumni broj trgovačkih društava koje je bilo moguće ispitati u raspoloživom vremenu. Trgovačka društva ispitana za potrebe ispitnog postupka o subvencioniranju navedena su u donjoj uvodnoj izjavi 19.
(13)
Štoviše, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 9., na početku je primljeno 7 zahtjeva za individualnim ispitivanjem. Stoga se smatralo da bi u ovoj fazi individualno ispitivanje bilo bespotrebno teško i da bi spriječilo pravovremeni dovršetak ispitnog postupka. Međutim, zahtjevi izvoznikâ koji su dostavili potrebne informacije u rokovima ispitat će u kasnijoj fazi ispitnog postupka.
1.2.2 Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(14)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođačâ iz Unije. Taj se uzorak na početku sastojao od pet proizvođača koji su bili poznati Komisiji prije pokretanja ispitnog postupka kao proizvođači žica od nehrđajućeg čelika u Uniji. Komisija je odabrala uzorak na temelju prodaje, obujma proizvodnje i zemljopisnog smještaja. Zainteresirane stranke također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku u obavijesti o pokretanju postupka. Analiza odgovorâ na upitnik pokazala je da je jedan odabrani proizvođač iz Unije imao povezano društvo u Uniji koje je, također, bilo uključeno u proizvodnju i prodaju žica od nehrđajućeg čelika. Tako je šest proizvođača iz Unije u uzorku činilo 46,5 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije. Uzorak se smatra reprezentativnim za industriju Unije.
1.2.3 Odabir uzoraka uvoznikâ
(15)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, zatraženo je od svih nepovezanih uvoznika da se jave Komisiji i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(16)
Ukupno je devet nepovezanih uvoznika dostavilo zatražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Komisija je odabrala uzorak od tri trgovačka društva koja su činila 23,8 % indijskog uvoza u Uniju tijekom RIP-a na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju. Međutim, dva uvoznika odabrana u uzorak nisu dostavila odgovore na upitnik. Stoga se odabir uzoraka u ovoj fazi ispitnog postupka nije mogao primijeniti pa će se suradnja ponovno zatražiti od ostalih uvoznikâ u kasnijoj fazi ispitnog postupka.
1.2.4 Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere
(17)
Upitnici su poslani Vladi Indije, trima (grupama) proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku i proizvođačima izvoznicima koji su zatražili individualno ispitivanje, šestorici proizvođača iz Unije u uzorku, trojici nepovezanih uvoznika u uzorku i devetorici poznatih korisnika.
(18)
Upitnici su primljeni od Vlade Indije, tri (grupe) proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku, jednog od proizvođača izvoznika koji su zatražili individualno ispitivanje, šestorice proizvođača iz Unije u uzorku, jednog nepovezanog uvoznika u uzorku i trojice korisnika.
(19)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje subvencioniranja, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u prostorijama Vlade Indije u New Delhiju i sljedećih stranaka:
proizvođača iz Unije:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Njemačka
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španjolska
-
Rodacciai SPA, Milano, Italija
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italija
-
Ugitech Group:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francuska
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Njemačka
proizvođačâ izvoznikâ u Indiji:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Venus Group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
1.3 Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(20)
Ispitni postupak u vezi sa subvencijom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2011. do 31. ožujka 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja bitnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(21)
Dotični proizvod su žice od nehrđajućeg čelika s masenim udjelom:
-
2,5 % ili više nikla, osim žice s masenim udjelom nikla od 28 % ili više, ali do najviše 31 % nikla i 20 % ili više, ali do najviše 22 % kroma,
-
manje od 2,5 % nikla, osim žice s masenim udjelom kroma od 13 % ili više, ali do najviše 25 % kroma i 3,5 % ili više, ali do najviše 6 % aluminija,
-
podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćene oznakama KN 72 230 019 i 72 230 099.
(22)
Jedna je stranka tvrdila da postoje takozvane „visokotehnološke” vrste proizvoda koje se razlikuju od ostalih vrsta dotičnog proizvoda proizvedenog u Indiji, ali i u Uniji. Nadalje je tvrdila da za razliku od većine vrsta koje se izvoze iz Indije u Uniju, tehnološke vrste nisu potrošna roba, nego specifične vrste proizvoda koje se proizvode za specifične namjene s određenim stupnjevima kvalitete čelika i određenim promjerima i ne bi trebale biti predmet ispitnog postupka.
(23)
U ovoj se fazi čini da su tehnološke vrste dio definicije proizvoda i da imaju slična osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva u usporedbi s drugim vrstama dotičnog proizvoda. Štoviše, čini se da te vrste proizvodi i industrija Unije, stoga su tehnološke vrste obuhvaćene opsegom ispitnog postupka.
2.2 Istovjetni proizvod
(24)
Ispitni postupak je pokazao da odnosni proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije, kao i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije, imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te namjene. Stoga se isti privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1 Uvod
(25)
Na temelju podataka sadržanih u pritužbi i odgovorima na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
(a)
Program prava na povrat carinskih pristojba („DEPBS”);
(b)
Program povrata carine („DDS”);
(c)
Program po prethodnom odobrenju („AAS”);
(d)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”);
(e)
Program kreditiranja izvoza („ECS”);
(f)
Program ciljnog tržišta („FMS”);
(g)
Posebne gospodarske zone/Izvozno orijentirane jedinice („SEZ/EOU”)
(26)
Gore navedeni programi (a), (c - d) i (f - g) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je izdavati obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Politika vanjske trgovine” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito unosi najnovije podatke. Dokument Politike vanjske trgovine koji je relevantan za RIP iz ovog ispitnog postupka je „Politika vanjske trgovine 2009-2014. (‚FTP 2009.-2014.’). Osim toga, Vlada Indije određuje i postupke kojima se uređuje FTP 2009.-2014. u ‚Priručniku o postupcima, svezak I.’ (‚HOP I. 2009.-2014.’ ”). Priručnik o postupcima redovito se dopunjava.
(27)
ECS definiran u gornjoj točki (e) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o regulativi banaka iz 1949., koji omogućuje Središnjoj banci Indije („RBI”) da poslovnim bankama daje naloge u vezi s izvoznim kreditima.
(28)
DDS definiran u gornjoj točki (b) temelji se na odjeljku 75. Carinskog zakona iz 1962., odjeljku 37. Središnjeg zakona o trošarinama iz 1944., odjeljcima 93.A i 94. Zakona o financijama iz 1994. i Pravilima za povrat carina, trošarina i poreza na usluge iz 1995. Stope povrata redovito se objavljuju. Na RIP se primjenjuju stope povrata carine za sve sektore industrije (AIR) u razdoblju 2011.-2012., objavljene u obavijesti br. 68/2011- Cus. (N.T). Program povrata carine odnosi se i na program otpusta carine u poglavlju 4. FTP-a 2009.-2014.
3.2 Program prava na povrat carinskih pristojba („DEPBS”)
(a) Pravna osnova
(29)
Detaljni opis DEPBS-a nalazi se u poglavlju 4.3 FTP-a 2009.-2014. i u poglavlju 4. HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(30)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena DEPBS-a
(31)
Izvoznik se može prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda na temelju ovog programa. Takve su stope DEPBS-a odredila indijska tijela za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju standardnih ulazno-izlaznih norma („SION-i”), uzimajući u obzir predviđeni sadržaj uvoznih materijala u izvoznom proizvodu i carine na takav predviđeni uvoz, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili ne. Stopa DEPBS-a za dotični proizvod tijekom RIP-a trenutačnog ispitnog postupka iznosila je 5 % s najvišom dozvoljenom vrijednosti od 97 Rs/kg.
(32)
Da bi ispunjavalo uvjete za koristi prema ovom programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U vrijeme izvoznog posla izvoznik mora indijskim tijelima dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, među ostalim, sadrži iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za taj izvozni posao. U tom trenutku izvoznik zna koliku će korist primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a.
(33)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, krediti DEPBS-a mogu knjižiti prema dospijeću kao prihod na poslovnim računima, nakon ispunjenja obveze izvoza. Takvi se krediti mogu koristiti za plaćanje carina na kasniji uvoz svih proizvoda, osim osnovnih sredstava i robe kada postoje ograničenja u vezi s uvozom. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja.
(34)
Zahtjev za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i može pokriti neograničeni broj izvoznih poslova. De facto ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju na kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne poslove koji prelaze rok za dostavljanje zahtjeva iz poglavlja 4.47 HOP-a I. 2009.-2014. Nadalje, kako je jasno predviđeno poglavljem 9.3 HOP-a I. 2009.-2014. zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % odobrenog iznosa).
(35)
Utvrđeno je da su dva trgovačka društva u uzorku koristila ovaj program tijekom prva dva tromjesečja RIP-a.
(d) Zaključci o DEPBS-u
(36)
DEPBS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, s obzirom na to da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojba koje bi u suprotnom dospjele na naplatu. Nadalje, kreditom DEPBS-a prenosi se korist na izvoznika, jer se poboljšava njegova likvidnost.
(37)
Nadalje, DEPBS de iure ovisi o realizaciji izvoza i stoga se smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(38)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe, jer nije u skladu s pravilima utvrđenim u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Točnije, izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za koristi u okviru DEPBS-a bez obzira na to uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazati da su svi ulazni materijali uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na koristi od DEPBS-a.
(e) Ukidanje DEPBS-a i prelazak na DDS
(39)
U okviru javne obavijesti br. 54 (RE-2010)/2009.-2014. od 17. lipnja 2011., DEPBS je posljednji put produljen za tri mjeseca, čime je njegova primjena nastavljena do 30. rujna 2011. Budući da nije bilo naknadnih produljenja, DEPBS je konačno povučen od 30. rujna nadalje. Stoga je potrebno provjeriti bi li se mjere mogle uvesti u skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(40)
Vlada Indije objasnila je Komisiji da su se nakon povlačenja DEPBS-a trgovačka društva mogla odlučiti za druge programe izuzeća/otpusta pristojba definirane u poglavlju 4. FTP-a 2009.-2014., tj. Program po prethodnom odobrenju (AAS) ili Program povrata carine (DDS).
(41)
Ispitni je postupak pokazao da su oba trgovačka društva u uzorku počela koristiti DDS odmah nakon povlačenja DEPBS-a. Mora se napomenuti da je DDS uveden 1995. i da je postojao istodobno kao i DEPBS tijekom prva dva tromjesečja RIP-a i nekoliko godina prije RIP-a. Međutim, DDS se mogao koristiti istodobno s DEPBS-om za isti izvoz.
(42)
Mora se napomenuti da je Vlada Indije poduzela mjere kako bi osigurala neometan prijelaz s DEPBS-a na DDS, kako je prikazano u okružnici br. - 42/2011 - Carina, od 22. rujna 2011. U navedenoj se okružnici objašnjava da „ove godine program povrata [carine] uključuje stavke koje su do sada bile uključene u program DEPBS-a”. U istoj se okružnici navodi da je za sektore koji posluju u okviru DEPBS-a „donesena odluka o osiguranju neometanog prijelaza za stavke u tim sektorima prilikom njihova uključivanja u program povrata. U okviru prijelaznog aranžmana navedene će stavke zabilježiti manje smanjenje stopa DEPBS-a, u rasponu od 1 % do 3 % za većinu stavaka.” Drugim riječima, u okružnici se navodi da su važeće stope povrata carine s učinkom od 1. listopada 2011. određene tako da se njima dodjeljuju slične koristi kao u okviru povučenog DEPBS-a.
(43)
Utvrđeno je da su se stopama DDS-a koje se primjenjuju od 1. listopada 2001. na dotični proizvod doista dodjeljivale slične razine subvencioniranja kao u okviru DEPBS-a do 30. rujna 2011. Ispitni je postupak potvrdio i vrlo slične razine marža subvencija DEPBS-a i DDS-a za sva trgovačka društva u uzorku, pri čemu je svako koristilo DEPBS prvih 6 mjeseci RIP-a, a DDS sljedećih 6 mjeseci RIP-a.
(44)
Gornje uvodne izjave od 41. do 43. pokazuju da su se unatoč povlačenju programa DEPBS-a temeljne koristi nastavile dodjeljivati bez prekida i na gotovo jednakoj razini, što je omogućilo neometani prijelaz na program povrata carine. Zbog toga se zaključuje da subvencije nisu povučene u smislu članka 15. stavka 1. Osnovne uredbe i da se protiv DEPBS-a mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(f) Izračun iznosa subvencije
(45)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere računao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u trenutku kada je obavljen izvozni posao na temelju ovog programa. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je otpisati carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos kredita DEPBS-a koji treba odobriti za taj izvozni posao, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U svjetlu gore navedenog, smatra se primjerenim korist prema DEPBS-u procijeniti kao sumu kredita zarađenih na izvoznim poslovima obavljenima prema ovom programu tijekom RIP-a.
(46)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za ishođenje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime iznos subvencije postaje brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovi iznosi subvencije dodjeljivani su prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od realizacije izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(47)
Na temelju gore navedenog, stope subvencije utvrđene u odnosu na ovaj program za dotična trgovačka društva tijekom RIP-a iznosile su 0,58 %, odnosno 0,93 %, 1,04 %, 1,32 % i 2,04 % za trgovačka društva iz grupe Venus.
3.3 Program povrata carine („DDS”)
(a) Pravna osnova
(48)
Detaljan opis DDS-a sadržan je u Pravilima za povrat carina i trošarina iz 1995. kako su izmijenjena uzastopnim obavijestima.
(b) Prihvatljivost
(49)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(50)
Prihvatljivi izvoznik može se prijaviti za iznos povrata koji se izračunava kao postotak vrijednosti FOB izvezenih proizvoda na temelju ovog programa. Takve su stope povrata odredila indijska tijela za veliki broj proizvoda, uključujući i dotični proizvod. Utvrđuju se na temelju prosječne količine ili vrijednosti materijala korištenih kao ulazni materijali u proizvodnji proizvoda i prosječnog iznosa pristojba plaćenih za ulazne materijale. Primjenjuju se bez obzira na to jesu li uvozne carine stvarno plaćene ili ne. Stopa DDS-a za dotični proizvod tijekom RIP-a iznosila je 4 % vrijednosti FOB, podložno najvišoj dopuštenoj vrijednosti od 5 Rs/kg, ovisno o tome koja je niža.
(51)
Da bi ispunjavalo uvjete za koristi prema ovom programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U trenutku kada se podaci o pošiljci unesu na server Carine (ICEGATE), navodi se da se izvoz odvija u okviru DDS-a, a iznos DDS-a neopozivo se određuje. Nakon što društvo za otpremu dostavi Opći izvozni manifest (EGM) i Carinsku ured uspješno usporedi navedeni dokument s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje plaćanja iznosa povrata izravnim plaćanjem na bankovni račun izvoznika ili mjenicom.
(52)
Izvoznik, također, treba dostaviti dokaze o realizaciji primitaka od izvoza putem bankovne potvrde o realizaciji (BRC). Navedeni se dokument može dostaviti nakon uplate iznosa povrata, no Vlada Indije osigurat će povrat plaćenog iznosa ako izvoznik ne dostavi BRC u određenom roku.
(53)
Iznos povrata može se koristiti u bilo koju svrhu.
(54)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, iznos povrata carine može knjižiti prema dospijeću kao prihod na poslovnim računima, nakon ispunjenja obveze izvoza.
(55)
Utvrđeno je da su dva trgovačka društva u uzorku koristila DDS tijekom zadnja dva tromjesečja RIP-a.
(d) Zaključak o DDS-u
(56)
DDS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Iznos povrata carine je financijski doprinos Vlade Indije, jer ima oblik izravnog prijenosa sredstava od strane Vlade Indije. Osim toga, iznosom povrata carine prenosi se korist na izvoznika, jer se poboljšava njegova likvidnost.
(57)
Nadalje, DDS de iure ovisi o realizaciji izvoza i stoga se smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(58)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi.
(59)
Nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za koristi u okviru DDS-a bez obzira na to uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazati da su svi ulazni materijali uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijal, još uvijek imaju pravo na koristi od DDS-a.
(60)
To je potvrđeno okružnicom Vlade Indije br. 24/2001 u kojoj se jasno navodi da „[stope povrata carine] nisu povezane sa strukturom stvarne potrošnje ulaznih materijala i stvarnim učinkom na ulazne materijale konkretnog izvoznika ili pojedine pošiljke […]” i upućuju regionalna tijela da „timovi na terenu niti [zahtjev za povrat] koji dostave izvoznici ne bi trebali zahtijevati dokaze o stvarnim carinama plaćenima na uvezene ili domaće ulazne materijale”.
(61)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da se protiv DDS-a mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(62)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere računao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u trenutku kada je obavljen izvozni posao na temelju ovog programa. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je platiti iznos povrata, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji treba odobriti za taj izvozni posao, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U svjetlu gore navedenog, smatra se primjerenim korist prema DDS-u procijeniti kao sumu iznosâ povrata zarađenih na izvoznim poslovima obavljenima prema ovom programu tijekom RIP-a.
(63)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovi iznosi subvencije dodjeljivani su prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od realizacije izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(64)
Na temelju gore navedenog, stope subvencije utvrđene u odnosu na ovaj program za dotična trgovačka društva koja surađuju iznosile su 0,61 %, odnosno 1,14 %, 1,77 %, 1,68 % i 1,91 % za trgovačka društva iz grupe Venus.
3.4 Program po prethodnom odobrenju („AAS”)
(a) Pravna osnova
(65)
Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 4.1.1 do 4.1.14 FTP-a 2009.-2014. i poglavljima 4.1 do 4.30 HOP-a I. 2009. do 2014.
(b) Prihvatljivost
(66)
AAS se sastoji od šest potprograma, kako je detaljnije opisano niže u uvodnoj izjavi 67. Ti se potprogrami, među ostalim, razlikuju prema opsegu prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za potprograme AAS-a za godišnje potrebe. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju kategorije „procijenjenog izvoza” navedene u stavku 8.2 FTP-a 2009.-2014., kao što su dobavljači izvozno orijentiranih jedinica („EOU”), stekli su uvjete za potprogram AAS-a za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike stekli su uvjete za koristi „procijenjenog izvoza” prema potprogramima „Nalog za preliminarno propuštanje” (Advance Release Order - ARO) i „Preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine”.
(c) Praktična primjena
(67)
AAS se može izdati za:
i.
Fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. Njime se dozvoljava uvoz ulaznih materijala za proizvodnju specifičnog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i obveza izvoza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli;
ii.
Godišnja potreba: ovakvo odobrenje nije vezano uz posebni izvozni proizvod, već uz širu skupinu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Vlasnik dozvole može - do određenog vrijednosnog praga koji se određuje prema njegovom ranijem izvozu - uvoziti bez carine bilo kakav ulazni materijal koji će se koristiti u proizvodnji svih proizvoda koji su obuhvaćeni tom skupinom proizvoda. Koristeći takav materijal koji se izuzima od carine, on može odlučiti izvoziti bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji je obuhvaćen takvom skupinom proizvoda;
iii.
Intermedijarna opskrba: ovaj potprogram obuhvaća slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedinstveni izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale oslobođene od carine i može u tu svrhu dobiti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
iv.
Procijenjeni izvoz: ovaj potprogram dozvoljava glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne materijale bez carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama kupaca koje su navedene u stavku 8.2 točkama od (b) do (f), (g), (i) i (j) FTP-a 2009.-2014. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one poslove u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Brojne kategorije opskrbe smatraju se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. opskrba robom izvozno orijentirane jedinice („EOU”) ili trgovačkog društva smještenog u posebnoj gospodarskoj zoni („SEZ”);
v.
Nalog za preliminarno propuštanje („ARO”): nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci stvari koje su u njima navedene. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na koristi od procijenjenog izvoza kao što je navedeno u stavku 8.3 FTP-a 2009.-2014. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizmom ARO-a porezi i carine vraćaju se dobavljaču umjesto da ih se vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale;
vi.
Preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovaj potprogram ponovno obuhvaća domaću opskrbu za nositelja prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje domaćeg akreditiva u korist domaćeg dobavljača. Banka će potvrditi odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam proizvoda koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač ima pravo na koristi od procijenjenog izvoza kako se navodi u stavku 8.3 FTP-a 2009.-2014. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).
(68)
Dva trgovačka društva u uzorku dobila su koncesije na temelju AAS-a povezane s dotičnim proizvodom tijekom RIP-a. Ta su trgovačka društva koristila jedan od potprograma, tj. AAS za fizički izvoz. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.
(69)
U svrhu provjere koju obavljaju indijska tijela, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i korištenju robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u posebnom formatu (poglavlja 4.26, 4.30 i Dodatak 23. HOP-a I. 2009.-2014.), tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka i kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svakom pogledu.
(70)
Što se tiče potprograma koji su dotična trgovačka društva koristila tijekom RIP-a, tj. fizički izvoz, Vlada Indije određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i obveze izvoza te su oni upisani u odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, Vladini službenici trebaju u odobrenju upisati odgovarajuće poslove. Obujam uvoza odobrenog na temelju AAS-a određuje Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih norma („SION-i”) koje postoje za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod.
(71)
Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Obveza izvoza mora se ispuniti unutar određenog vremenskog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).
(72)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da se zahtjevi za provjerom koje utvrđuju tijela Indije ili nisu poštovali ili se još nisu testirali u praksi.
(73)
Oba provjerena trgovačka društva vodila su određeni registar proizvodnje i potrošnje. Međutim, registar potrošnje nije omogućavao provjeru koju su ulazni materijali korišteni u proizvodnji izvoznog proizvoda i u kojim količinama. U pogledu zahtjeva za provjeru iz gornje uvodne izjave 69., trgovačka društva nisu vodila evidenciju kojom bi se dokazalo da je obavljena vanjska revizija registra potrošnje. Kao zaključak, smatra se da ispitani izvoznici nisu mogli pokazati da su ispunjene odgovarajuće odredbe FTP-a.
(d) Zaključak o AAS-u
(74)
Izuzeće od uvoznih carina je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. čini financijski doprinos Vlade Indije, jer smanjuje prihod od carina koje bi inače dospjele i kojim se prenosi korist na ispitane izvoznike, jer poboljšava njihovu likvidnost.
(75)
Osim toga, AAS za fizički izvoz jasno de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i na njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe. Bez obveze izvoza, trgovačko društvo ne može dobiti koristi prema ovim programima.
(76)
Potprogram koji se koristi u ovom slučaju ne može se smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima utvrđenim u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicija i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicija i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Vlada Indije nije učinkovito primjenjivala nikakav sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvezenog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. članak 4. Osnovne uredbe i, u slučaju programa povrata kao zamjene, Prilog III. poglavlje II. članak 2. Osnovne uredbe). Također se smatra da SION-i za dotični proizvod nisu bili dostatno precizni i da se sami ne mogu smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje, jer oblik tih standardnih norma ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih materijala potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se koriste, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. osnovne Uredbe).
(77)
Ovaj potprogram je stoga podložan uvođenju kompenzacijskih mjera.
(e) Izračun iznosa subvencije
(78)
U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava povrata kao zamjene, korist na koju se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom je pogledu upozoreno da se Osnovnom uredbom ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom (i) Osnovne uredbe, pretjerani otpust carina može se kompenzirati samo kada su ispunjeni uvjeti iz priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako nije predstavljen prikladan postupak praćenja, gornja iznimka za program povrata nije primjenjiva, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (otpisani prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. Osnovne uredbe, nije na tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe, tijelo koje provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava provjere.
(79)
Iznos subvencije za trgovačka društva koja su koristila AAS izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju potprograma tijekom RIP-a (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodijeljen je prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(80)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za dotična trgovačka društva za RIP iznosila je 2,43 %, odnosno 0,15 %, 0 %, 0 % i 0 % za trgovačka društva iz grupe Venus.
3.5 Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”)
(a) Pravna osnova
(81)
Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. FTP-a 2009.-2014. te u poglavlju 5. HOP-a 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(82)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(83)
Pod uvjetom da ima obvezu izvoza, trgovačko društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu za EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Program predviđa sniženu stopu uvozne carine od 3 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Prema FTP-u 2009.-2014., osnovna sredstva mogu se uvoziti po 0 % stope carine u okviru EPCGS-a, ali u takvom slučaju razdoblje za ispunjenje izvozne obveze je kraće.
(84)
Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati korist u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelja dozvole EPCGS.
(85)
Utvrđeno je da su sva tri trgovačka društva u uzorku primila povlastice na temelju EPCGS-a koje su se mogle raspodijeliti na dotični proizvod tijekom RIP-a.
(d) Zaključak o EPCGS-u
(86)
EPCGS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indiji prihod od carina koji bi inače bio dospio. Osim toga, smanjenje carine prenosi korist na izvoznika, jer se ušteđenim carinama pri uvozu poboljšava likvidnost trgovačkog društva.
(87)
Osim toga, EPCGS de iure zavisi o ostvarenom izvozu s obzirom na to da se takve dozvole ne mogu dobiti bez izvozne obveze. Stoga se smatra specifičnom i prikladnom za uvođenje kompenzacijskih mjera prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(88)
EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u opseg tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(89)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u dotičnoj industriji. Tako izračunani iznos, koji vrijedi za RIP, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost koristi kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe.
(90)
U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, ovaj se iznos subvencije dodjeljivao prema odgovarajućem izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi o ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s izrađenim, proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(91)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za dotična trgovačka društva tijekom RIP-a iznosila je 0,09 %, 0,6 %, odnosno 0,02 %, 0 %, 0 % i 0 % za trgovačka društva iz grupe Venus.
3.6 Program kreditiranja izvoza („ECS”)
(a) Pravna osnova
(92)
Pojedinosti o ovom programu navedene su u Glavnom cirkularu DBOD br. DIR. (Exp.).BC 01/04.02.02/2007-08 (Kredit za izvoz u rupijama/stranoj valuti) i Glavnom cirkularu DBOD br. DIR.(Exp.).BC 09/04.02.02/2008-09 (Kredit za izvoz u rupijama/stranoj valuti) Središnje banke Indije („RBI”) koji su upućeni svim poslovnim bankama u Indiji.
(b) Prihvatljivost
(93)
Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici prihvatljivi su za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(94)
Prema ovom programu, RBI obvezno postavlja najviši prag za kamatne stope koje se primjenjuju na izvozne kredite, koje su obvezne, i u indijskim rupijama i u stranoj valuti, koje poslovne banke mogu naplaćivati izvozniku. ECS se sastoji od dva potprograma, Programa za kreditiranje izvoza prije otpreme („kredit za pakiranje”), koji pokriva kredite predviđene za izvoznika za financiranje nabave, obrade, izrade, pakiranja i/ili prijevoza robe prije izvoza, i Programa za kreditiranje izvoza poslije otpreme, koji predviđa zajmove obrtnog kapitala u svrhu financiranja izvoznih potraživanja. RBI nalaže bankama i da osiguraju određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza.
(95)
Zbog ovih glavnih cirkulara RBI-ja, izvoznici mogu ishoditi izvozne kredite po povlaštenim kamatnim stopama u usporedbi s kamatnim stopama za redovne komercijalne kredite („gotovinski krediti”), koje su određene isključivo prema tržišnim uvjetima. Razlika u stopama može se smanjiti za trgovačka društva s dobrim kreditnim rejtinzima. De facto, trgovačka društva s visokim rejtingom mogu dobiti kredite za izvoz i gotovinske kredite po istim uvjetima.
(96)
Utvrđeno je da su dva trgovačka društva koristila ovaj program tijekom RIP-a.
(d) Zaključak o ECS-u
(97)
Povlaštene kamatne stope kredita ECS-a utvrđene u Glavnim cirkularima RBI-ja koji su navedeni u uvodnoj izjavi 95. mogu smanjiti troškove kamata izvoznika u usporedbi s troškovima kredita koji su određeni isključivo prema tržišnim uvjetima i u tom slučaju prenose takvom izvozniku korist u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Financiranje izvoza nije samo po sebi sigurnije od domaćeg financiranja. De facto, obično se smatra rizičnijim, a razina sigurnosti potrebna za određeni kredit, bez obzira na objekt financiranja, isključivo je poslovna odluka dotične poslovne banke. Razlika u stopama različitih banaka posljedica je metode RBI-ja prema kojoj se maksimalne stope kredita određuju pojedinačno za svaku poslovnu banku.
(98)
Unatoč činjenici da povlaštene kredite prema ECS-u dodjeljuju poslovne banke, ova je korist financijski doprinos Vlade u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe. U ovom kontekstu treba napomenuti da niti članak 3. stavak 1. točka (a) podstavak iv. Osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne zahtijevaju terećenje javnih računa, tj. naknadu poslovnim bankama od strane Vlade Indije, radi uspostavljanja subvencije, već samo nalog Vlade za provođenje funkcija opisanih u podtočkama i., ii. ili iii. članka 3. stavka 1. točke (a) Osnovne uredbe. RBI je javno tijelo koje je stoga obuhvaćeno definicijom „vlade” kako se navodi u članku 2. točki (b) Osnovne uredbe. U 100 %-tnom je državnom vlasništvu, ostvaruje ciljeve javnog poretka, npr. monetarnu politiku, a njegovu upravu imenuje Vlada Indije. RBI usmjerava privatna tijela, u smislu druge alineje članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe, budući da su poslovne banke vezane za uvjete koje on nameće, među ostalim za najviše pragove za kamatne stope na kredite za izvoz odobrene u Glavnom cirkularu RBI-a i za odredbe RBI-ja prema kojima poslovne banke moraju osigurati određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza. Ovim usmjeravanjem poslovne se banke obvezuju na provođenje funkcija navedenih u članku 3. stavku 1. točki (a) podstavku i. Osnovne uredbe, u ovom slučaju na osiguranje kredita u obliku povlaštenog financiranja izvoza. Takav neposredan prijenos sredstava u obliku kredita pod određenim uvjetima uobičajeno bi se povjerio Vladi, a ta se praksa, u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podstavka i. Osnovne uredbe, ne razlikuje bitno od praksa koje Vlada uobičajeno provodi. Ova se subvencija smatra specifičnom i primjerenom za uvođenje kompenzacijskih mjera s obzirom na to da su povlaštene kamatne stope dostupne samo u odnosu na financiranje poslova izvoza pa stoga ovise o realizaciji izvoza prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(e) Izračun iznosa subvencije
(99)
Iznos subvencije izračunavao se na temelju razlike između kamata plaćenih na kredite za izvoz korištene tijekom RIP-a i iznosa koji bi dotično trgovačko društvo platilo za redovne komercijalne kredite. Ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom izvoznom prometu tijekom RIP-a ili ukupnom izvoznom prometu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a za kredite kod kojih se mogla utvrditi jasna veza s dotičnim proizvodom, a koji se mogao koristiti kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(100)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za dotična trgovačka društva za RIP iznosila je 0,61 %, odnosno 0,08 %, 0,28 %, 0,03 % i 0,10 % za trgovačka društva iz grupe Venus.
3.7 Program ciljnog tržišta („FMS”)
(a) Pravna osnova
(101)
Detaljni opis FMS-a nalazi se u stavku 3.14 FTP-a 2009-2014. i stavku 3.8 HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(102)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(103)
Na temelju ovog programa za izvoz svih proizvoda u zemlje navedene u tablicama 1. i 2. iz Dodatka 37.(C) HOP-a 2009.-2014. može se dobiti kredit za pristojbe u iznosu od 3 % vrijednosti FOB. Od 1. travnja 2011. za izvoz svih proizvoda u zemlje navedene u tablici 3. iz Dodatka 37.(C) („Posebna ciljna tržišta”) može se dobiti kredit za pristojbe u iznosu od 4 % vrijednosti FOB. Određene vrste izvoznih aktivnosti isključene su iz ovog programa, npr. izvoz uvezene ili pretovarene robe, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/izvozno usmjerenih jedinica. Iz ovog programa isključene su i određene vrste proizvoda, npr. dijamanti, plemenite kovine, rude, žitarice, šećer i naftni derivati.
(104)
Krediti za pristojbe na temelju FMS-a slobodno se mogu prenositi i vrijede 24 mjeseca od datuma izdavanja odgovarajuće potvrde o pravu na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih ulaznih materijala ili roba, uključujući osnovna sredstva.
(105)
Potvrda o pravu na kredit izdaje se u pristaništu iz kojeg je izvoz obavljen i nakon obavljenog izvoza ili otpreme robe. Sve dok podnositelj zahtjeva ne dostavi tijelima preslike svih odgovarajućih izvoznih dokumenata (npr. izvozni nalog, račune, otpremnice, bankovne potvrde o realizaciji), Vlada Indije ne odlučuje o odobravanju kredita za pristojbe.
(106)
Utvrđeno je da je jedno trgovačko društvo koristilo ovaj program tijekom RIP-a.
(d) Zaključak o FMS-u
(107)
FMS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit za pristojbu po FMS-u je financijski doprinos Vlade Indije, jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koje bi u suprotnom dospjele. Osim toga, kreditom za pristojbu po FMS-u prenosi se korist na izvoznika, jer se poboljšava njegova likvidnost.
(108)
Nadalje, FMR de iure ovisi o realizaciji izvoza i stoga se smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(109)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za koristi FMS-a bez obzira na to uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazati da su svi ulazni materijali uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze nikakvu robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijal, još uvijek imaju pravo na koristi od FMS-a. Osim toga, izvoznik može koristiti kredit za pristojbe po FMS-u kako bi uvozio osnovna sredstva, iako osnovna sredstva nisu uključena u opseg dozvoljenih sustava carina, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(110)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je na temelju koristi prenesene na primatelja, koja je ustanovljena tijekom RIP-a i koju je proizvođač izvoznik koji surađuje knjižio prema dospijeću kao prihod u fazi izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(111)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za dotično trgovačko društvo tijekom RIP-a iznosila je 0,13 %, 0,71 % 0,07 % odnosno 0 % za trgovačka društva iz grupe Venus.
3.8 Posebne gospodarske zone/Izvozno orijentirane jedinice („SEZ/EOU”)
(112)
Utvrđeno je da je samo jedno trgovačko društvo u uzorku koristilo program EOU-a tijekom RIP-a. Međutim, ispitnim je postupkom utvrđeno da je razina subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere utvrđena za to trgovačko društva bila ispod razine de minimis pa se program EOU-a nije dodatno analizirao.
3.9 Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(113)
Na temelju nalaza, kako je sažeto prikazano u donjoj tablici, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, izražen ad valorem, utvrđen je u rasponu od 3,15 % do 4,32 %:
Program
Trgovačko društvo
Raajratna
Venus Group
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
UKUPNO
4,32 %
3,15 (5)
1,57 % (6)
(114)
U skladu s člankom 15. stavkom 3. Osnovne uredbe, iznos subvencije za trgovačka društva koja su surađivala, a nisu uključena u uzorak, izračunan na temelju ponderirane prosječne marže subvencije utvrđene za trgovačka društva koja su surađivala i uključena su u uzorak a koja su imala svoje individualne marže subvencije iznad razine de minimis, iznosi 3,82 %.
(115)
U pogledu svih ostalih izvoznika iz Indije, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Usporedba podataka Eurostata o uvozu i obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji su trgovačka društva ili grupe koje surađuju prijavile za razdoblje ispitnog postupka s izvozom dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka ukazuje na vrlo visoku razinu suradnje indijskih proizvođača izvoznika. S obzirom na visoku razinu suradnje, stopa subvencije za sva trgovačka društva koja nisu surađivala određena je na razini za trgovačko društvo s najvišom individualnom stopom, tj. 4,32 %.
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1 Industrija Unije
(116)
Istovjetni proizvod proizvodilo je 27 proizvođača u Uniji. Smatra da oni čine industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. i članka 10. stavka 8. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
4.2 Proizvodnja Unije
(117)
Svi raspoloživi podaci o industriji Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te odgovore na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razdoblju ispitnog postupka.
(118)
Trebalo bi napomenuti da je jedan proizvođač iz Unije koji je povezan s indijskim proizvođačem izvoznikom i koji se protivio pokretanju ispitnog postupka, također, uključen u definiciju industrije Unije. Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 139 141 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju preostalih proizvođača iz Unije koji se nisu javili tijekom ispitnog postupka.
4.3 Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(119)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 14., šest proizvođača iz Unije uključeno u uzorak predstavljalo je 46,5 % procijenjene ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
5. ŠTETA
5.1 Potrošnja Unije
(120)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog uvoza. Godinu 2009. obilježile su do tada najviše cijene nikla, glavne sirovine korištene za proizvodnju dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda te negativni učinci financijske krize na svjetskoj razini koji su zajedno doveli do posebno niske razine potrošnje Unije te godine. Međutim, stanje na tržištu se poboljšalo, kako je prikazano u donjoj tablici, a potrošnja Unije povećala se za 50 % između 2009. i RIP-a.
2009.
2010.
2011.
RIP
Potrošnja (u tonama)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indeks (2009. = 100)
100
142
149
150
Izvor:
Eurostat, pritužba i odgovori na upitnik
5.2 Uvoz u Uniju iz dotične zemlje
(121)
Obujam uvoza trgovačkih društava koja surađuju, za koje je na temelju uzorka utvrđeno da nisu koristila programe subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka, isključen je ukupnog uvoza iz Indije. Budući da se podaci o uvozu dotičnog proizvoda odnose na dva trgovačka društva, smatralo se prikladnim navesti ih u indeksiranom obliku radi povjerljivosti.
5.2.1. Obujam i tržišni udio dotičnog uvoza
(122)
Utvrđeno je da se tijekom razmatranog razdoblja subvencionirani uvoz u Uniju od proizvođača izvoznika koji surađuju razvijao u smislu obujma i tržišnog udjela kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam (indeks)
100
172
218
210
Tržišni udio (indeks)
100
121
146
140
Izvor:
Eurostat, pritužba i odgovori na upitnik
(123)
Obujam subvencioniranog uvoza iz Indije povećao se značajno za 110 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje je bilo posebno izraženo između 2009. i 2010. kada se uvoz iz Indije naglo povećao za 72 % i kada se potrošnja Unije povećala za 42 %. Međutim, dok se potrošnja povećala samo za 5 % između 2010. i RIP-a, obujam uvoza iz Indije nastavio se značajno povećavati za 22 % u istom razdoblju.
(124)
Tržišni udio subvencioniranog uvoza iz Indije povećao se značajno za 40 % tijekom razmatranog razdoblja.
5.2.2 Cijene uvoza i sniženje cijena:
(125)
Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 22., jedna je stranka izrazila zabrinutost u pogledu činjenice da se u antisubvencijskom upitniku nije posebno omogućilo razlikovanje određenih vrsta dotičnog proizvoda koje se prema njezinom mišljenju razlikuju.
(126)
To je pitanje obuhvaćeno u upitniku proširivanjem takozvanih kontrolnih brojeva proizvoda (PCN) kako bi se jasno utvrdile odgovarajuće vrste u ispitnom postupku, posebno prilikom usporedbe cijena. U ovoj je fazi ispitni postupak pokazao da su indijski proizvođači izvoznici izvozili samo ograničene količine navedenih visokotehnoloških vrsta. Neovisno o tome, ukazuje se na činjenicu da se izmjenama PCN-a osiguralo da se cijene određenih vrsta proizvoda izravno usporede s cijenama sličnih vrsta proizvoda.
(127)
Donja tablica sadrži prosječnu cijenu subvencioniranog uvoza:
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna cijena (indeks)
100
118
137
135
Izvor:
Eurostat i odgovori na upitnik
(128)
Prosječne uvozne cijene iz Indije povećale su se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja, ali su ostale ispod prodajnih cijena industrije Unije tijekom istog razdoblja (vidjeti donju uvodnu izjavu 145.). To objašnjava nagli rast obujma uvoza i značajno povećanje tržišnog udjela indijskih izvoznika za 40 % u istom razdoblju.
(129)
Kako bi se odredilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođačâ iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda subvencioniranog uvoza od dva indijska proizvođača u uzorku, koja su primila subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere iznad razine de minimis prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenim na osnovi CIF s odgovarajućim prilagodbama za troškove nakon uvoza.
(130)
Rezultat usporedbe, kad se izrazi kao postotak prometa proizvođačâ iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena od 12,5 % zbog subvencioniranog uvoza iz dotične zemlje na tržištu Unije. Niže cijene subvencioniranog uvoza, uspoređene s cijenama Unije tijekom razmatranog razdoblja, objašnjavaju značajno povećanje obujma i tržišnog udjela indijskog uvoza između 2009. i RIP-a.
5.3 Gospodarsko stanje industrije Unije
5.3.1 Uvodne napomene
(131)
U skladu s člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih pokazatelja koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(132)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 14., odabir uzoraka se koristio za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(133)
Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. U tom pogledu se gospodarsko stanje industrije Unije procjenjivalo na temelju (a) makroekonomskih pokazatelja, odnosno pokazatelja kao što su: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio i rast, zaposlenost, produktivnost i visina stvarne marže subvencije za koje su podaci prikupljeni na razini ukupne industrije Unije te na temelju (b) mikroekonomskih podataka, odnosno podataka kao što su: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe i troškovi rada za koje su podaci prikupljeni na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
(134)
Važno je napomenuti da su svi raspoloživi podaci o industriji Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođačâ iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku korišteni za utvrđivanje makroekonomskih pokazatelja, a posebno podataka koji se odnose na proizvođače iz Unije koji nisu u uzorku.
(135)
Mikroekonomski pokazatelji utvrđeni su na temelju informacija koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku u svojim odgovorima na upitnik.
5.3.2 Makroekonomski pokazatelji
(a) Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(136)
Kretanja proizvodnje Unije, proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta razvijala su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indeks (2009. = 100)
100
133
131
132
Proizvodni kapacitet (u tonama)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indeks (2009. = 100)
100
101
101
101
Iskorištenost kapaciteta
43 %
57 %
56 %
56 %
Indeks (2009. = 100)
100
132
130
130
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik
(137)
Proizvodnja Unije povećala se za 32 % tijekom razmatranog razdoblja odražavajući tako u određenoj mjeri pozitivno kretanje potrošnje. Međutim, obujam proizvodnje stagnirao je između 2010. i RIP-a.
(138)
Dok se iskorištenost kapaciteta poboljšala i povećala za 13 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja, proizvodni kapacitet ostao je u biti stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(b) Obujam prodaje, tržišni udio i rast
(139)
Kretanja obujma prodaje, tržišnog udjela i rasta razvijala su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indeks (2009. = 100)
100
140
140
140
Tržišni udio
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Indeks (2009. = 100)
100
98
93
93
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik
(140)
Nakon znatnog povećanja između 2009. i 2010., u kontekstu sve veće potrošnje, obujam prodaje nepovezanim kupcima je usporavao i nije mogao iskoristiti stalno povećanje potražnje (4,9 % između 2009. i 2010.). To se odrazilo i u povećanju završnih zaliha, koje su se ukupno povećale za 41 % tijekom razmatranog razdoblja, kako je prikazano u donjoj uvodnoj izjavi 153. Nadalje, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 4,7 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja unatoč stalnom povećanju potrošnje od 50 %.
(141)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 120., potrošnja Unije povećavala se za 50 % između 2009. i RIP-a, dok se obujam dampinškog uvoza povećao znatno, za 110 %, tijekom istog razdoblja, kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama 122. i 123. Rast tržišta Unije između 2009. i RIP-a djelomično je apsorbirao subvencionirani uvoz, a prodaja u Uniji industrije Unije povećala se za 40 % tijekom istog razdoblja. To pokazuje da industrija Unije nije mogla u potpunosti imati koristi od rasta potrošnje Unije zbog sve većeg tržišnog udjela subvencioniranog uvoza.
(c) Zaposlenost i produktivnost
2009.
2010.
2011.
RIP
Broj zaposlenika
1 726
1 687
1 729
1 747
Indeks (2009. = 100)
100
98
100
101
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
61
83
80
80
Indeks (2009. = 100)
100
136
131
130
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik
(142)
Neovisno o teškom financijskom stanju opisanom u donjim uvodnim izjavama 147.-152., zaposlenost u industriji Unije ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja. S obzirom na povećanje obujma proizvodnje (vidjeti gornju uvodnu izjavu 136.), produktivnost mjerena kao proizvodnja u tonama po zaposlenoj osobi godišnje povećala se za 30 % tijekom istog razdoblja, što ukazuje na to da je industrija Unije uložila značajne napore u poboljšanje učinkovitosti.
(d) Visina stvarne marže subvencije i oporavak od prošlog subvencioniranja
(143)
Marže subvencije dvojice indijskih proizvođača izvoznika u uzorku više su od razine de minimis (vidjeti gornju uvodnu izjavi 113.). S obzirom na sektor dotičnog proizvoda, obujam, tržišni udio i cijene subvencioniranog uvoza iz Indije, koji su gore opisani, učinak stvarne marže subvencije na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
(144)
Podsjeća se da su 1999. uvedene antidampinške i antisubvencije kompenzacijske mjere na dotični proizvod. Međutim, s obzirom na vremenski razmak između isteka mjera koje su uvedene 1999. i trenutačnog ispitnog postupka, ne postoje raspoloživi podaci za procjenu učinka prošlog subvencioniranja (7). U svakom slučaju, tijekom ispitnog postupka nisu se pojavili nikakvi dokazi da se industrija Unije još uvijek oporavlja od prošlog subvencioniranja.
5.3.3 Mikroekonomski pokazatelji
(e) Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i jedinični trošak proizvodnje
(145)
Prosječna jedinična prodajna cijena i trošak proizvodnje proizvođača iz Unije razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna jedinična cijena u Uniji prema nepovezanim kupcima
2 988
3 833
4 185
4 018
Indeks (2009. = 100)
100
128
140
134
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indeks (2009. = 100)
100
111
117
113
Izvor:
odgovori na upitnik
(146)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji povećale su se za 34 % tijekom razmatranog razdoblja. Tim rastom odražava se opće povećanje troška sirovine s kojim se susrela industrija tijekom istog razdoblja. Proizvođači iz Unije mogli su 2011. i tijekom RIP-a samo umjereno povećati cijene kako bi pokrili sve veće troškove proizvodnje, što je dovoljno samo da se profitabilnost 2011. održi malo iznad 1 % i na točki isplativosti tijekom RIP-a. Stoga, prema podacima iz gornje tablice, čak niti značajno povećanje prodajne cijene nije omogućilo industriji Unije da ostvari razumnu razinu dobiti.
(f) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(147)
Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala proizvođačâ iz Unije razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Novčani tok (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Ulaganja (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indeks (2009. = 100)
100
181
98
89
Povrat ulaganja
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Izvor:
odgovori na upitnik
(148)
Profitabilnost proizvođačâ iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. Proizvođači iz Unije u uzorku su 2009. zabilježili gubitak, no počeli su se oporavljati 2010. u skladu s povećanjem potrošnje za 50 % opisane u gornjoj uvodnoj izjavi 120. Međutim, čak i ako se profitabilnost blago povećala, razine dobiti od 0,2 % još uvijek su bile daleko ispod razumne razine profitabilnosti u sektoru čelika. Naime, ciljna profitna marža privremeno je određena na 5 %, jer se smatralo da odgovora marži koju bi industrija ove vrste objektivno mogla ostvariti u sektoru ispitanog proizvoda u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u izostanku subvencioniranog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji kako je navela industrija Unije. Nadalje, navedenih 5 % odnosi se na maržu dobiti prije oporezivanja koja se smatrala primjerenim minimumom u drugim ispitnim postupcima u vezi sa sličnim proizvodima u istom sektoru.
(149)
Proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su tijekom RIP-a doći do točke isplativosti. Međutim, pritisak subvencioniranog uvoza na cijene onemogućio im je da usklade svoje cijene s troškovima i tako postignu zadovoljavajuće rezultate. Navedenu situaciju objašnjava i činjenica da se proizvod iz ispitnog postupka smatra potrošnom robom i da su tako cijene glavni čimbenik koji utječe na odabir kupaca.
(150)
Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti koja se računa na temelju poslovnih aktivnosti, bio je negativan do 2010. Iako se poboljšao 2011., između 2011. i RIP-a smanjio se za 34 %.
(151)
Kretanje profitabilnosti i novčanog toka tijekom razmatranog razdoblja ograničilo je sposobnost proizvođačâ iz Unije u pogledu ulaganja u svoje aktivnosti i smanjio njihov razvoj. Kao posljedica toga, smanjena je i sposobnost proizvođačâ iz Unije u pogledu prikupljanja kapitala i financiranja troškova. Iako su proizvođači iz Unije u uzorku 2010. uspjeli provesti neka ulaganja koja se odnose na istovjetni proizvod, ona su se nakon toga smanjila, a posebno tijekom RIP-a kada su pala za 51 % u usporedni s razinama iz 2010. Štoviše, čak iako je povrat ulaganja, izražen kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednost ulaganja postao pozitivan 2011., on se tijekom RIP-a značajno smanjio, za 5,9 postotnih bodova i dosegnuo nisku razinu od 0,8 %.
(152)
S obzirom na gore navedeno, može se zaključiti da su financijski rezultati proizvođačâ iz Unije u uzorku i dalje bili djelomično nestabilni tijekom RIP-a.
(g) Zalihe
(153)
Razina zaliha proizvođača iz Unije u uzorku povećala se za 41 % tijekom razmatranog razdoblja. Njihovo povećanje dogodilo se istodobno s gubitkom tržišnog udjela, posebno tijekom RIP-a.
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (u tonama)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indeks (2009. = 100)
100
120
124
141
Izvor:
odgovori na upitnik
(h) Troškovi rada
(154)
Prosječni troškovi rada proizvođačâ iz Unije u uzorku neznatno su se povećali tijekom razmatranog razdoblja i stoga ne predstavljaju odlučujući čimbenik u troškovima proizvodnje.
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indeks (2009. = 100)
100
109
107
104
Izvor:
odgovori na upitnik
5.4 Zaključak o šteti
(155)
Ispitni postupak je pokazao da industrija Unije nije u potpunosti iskoristila povećanje potrošnje tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIP-a. Na početku se, između 2009. i 2010., većina pokazatelja štete koji se odnose na industriju Unije uglavnom poboljšala, no kasnije je njezina gospodarska situacija stagnirala ili se čak pogoršala.
(156)
Naime, u konteksu rastućeg tržišta, određeni su se pokazatelji, kao što su obujam proizvodnje i prodaje industrije Unije značajno povećali između 2009. i 2010., ali je zatim zabilježeno usporavanja od 2010. nadalje. Navedena se situacija dogodila unatoč stalnom povećanju potrošnje.
(157)
Nadalje, pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok, ulaganje i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni pritiskom na cijene koji je prevladavao na tržištu Unije, posebno tijekom RIP-a. Industrija Unije nije mogla dostatno povećati svoje cijene kako bi pokrila troškove proizvodnje između 2009. i 2010. Profitabilnost se povećala između 2009. i 2011. uz blagu dobit od 1,4 % 2011. Međutim, tijekom RIP-a se počela ponovno pogoršavati kada je dosegnula samo razinu isplativosti. To znači da je sposobnost industrije Unije za prikupljanje kapitala i oporavak, također, bila narušena.
(158)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 8. stavka 5. Osnovne uredbe.
6. UZROČNOST
6.1 Uvod
(159)
U skladu s člankom 8. stavkom 5. i člankom 8. stavkom 6. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala je li subvencionirani uvoz iz Indije prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati znatnom. Ispitani su i drugi poznati čimbenici osim subvencioniranog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše subvencioniranom uvozu.
6.2 Učinak subvencioniranog uvoza
(160)
Ispitni postupak pokazao je da se potrošnja Unije povećala za 50 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam uvoza podrijetlom iz Indije više nego udvostručio. S druge strane, povećanje subvencioniranog uvoza dogodilo se istodobno s usporavanjem rasta obujma prodaje industrije Unije prema nepovezanim strankama između 2010. i RIP-a.
(161)
U pogledu pritiska na cijene koji je prevladavao na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja, utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene iz Indije stalno bile niže od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije. Snižavanjem cijena industrije Unije u prosjeku za 12,5 % tijekom RIP-a, indijski subvencionirani uvoz povećao je svoj tržišni udio od 2009. do RIP-a za 40 %, dok se tržišni udio industrije Unije smanjio za 4,7 postotnih bodova (sa 67,6 % 2009. na 62,9 % tijekom RIP-a). Gubitak tržišnog udjela pokazuje da je industrija Unije samo u ograničenom opsegu mogla imati koristi povećane potrošnje.
(162)
S obzirom na sve veće troškove proizvodnje, industrija Unije pokušala je povećati jediničnu cijenu prema nepovezanim kupcima, kako je prikazano u gornjoj uvodnoj izjavi 145. Međutim, zbog povećanja pritiska na cijene zbog sve većeg obujma subvencioniranog indijskog uvoza, kako je gore navedeno, povećanje cijene nije bilo dostatno za pokrivanje sve većih troškova pa tako industrija Unije nije mogla dosegnuti zadovoljavajuće razine dobiti koje bi se mogle smatrati potrebnima za ovu konkretnu industriju.
(163)
Na temelju gore navedenog zaključuje se da je rast subvencioniranog uvoza iz Indije po cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije imao presudnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3 Učinak ostalih čimbenika
6.3.1 Nesubvencionirani uvoz
(164)
Donja tablica prikazuje razvoj obujma i cijene nesubvencioniranog izvoza tijekom razmatranog razdoblja. Njegov obujam predstavljao je manje od jedne trećine indijskog izvoza tijekom RIP-a i slijedio je jednaki trend kao i subvencionirani uvoz.
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam (indeks)
100
172
218
210
Prosječna cijena (indeks)
100
118
137
135
Izvor:
odgovori na upitnik
(165)
Na temelju tih činjenica smatra da se da mogući negativni učinak koji je nesubvencionirani uvoz mogao imati na tržište Unije nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza iz Indije i štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
6.3.2 Uvoz iz trećih zemalja
Zemlja
2009.
2010.
2011.
RIP
NRK
Obujam (u tonama)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indeks (2009. = 100)
100
134
177
202
Tržišni udio (%)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Indeks (2009. = 100)
100
94
118
134
Pros. cijena
1 914
2 607
2 835
2 508
Indeks (2009. = 100)
100
136
148
131
2009.
2010.
2011.
RIP
Švicarska
Obujam (u tonama)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indeks (2009. = 100)
100
132
113
113
Tržišni udio (%)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Indeks (2009. = 100)
100
93
75
75
Pros. cijena
3 423
4 063
4 475
4 360
Indeks (2009. = 100)
100
119
131
127
Republika Koreja
Obujam (u tonama)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indeks (2009. = 100)
100
138
130
128
Tržišni udio (%)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Indeks (2009. = 100)
100
97
87
85
Pros. cijena
3 717
4 165
4 761
4 627
Indeks (2009. = 100)
100
112
128
124
Ukupno za sve treće zemlje osim Indije
Obujam (u tonama)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indeks (2009. = 100)
100
130
139
146
Tržišni udio (%)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Indeks (2009. = 100)
100
91
93
97
Pros. cijena
3 609
4 214
4 748
4 483
Indeks (2009. = 100)
100
117
132
124
(166)
Osim subvencioniranog uvoza iz Indije koji je činio 35 % cjelokupnog uvoza na tržište Unije tijekom RIP-a, postojali su i drugi izvori uvoza, uključujući Narodnu Republiku Kinu, Koreju i Švicarsku, koje je trebalo ispitati u kontekstu uzročno-posljedične veze.
(167)
Ispitni je postupak pokazao da su prosječne prodajne cijene korejskih i švicarskih proizvođača izvoznika ostale iznad prodajnih cijena indijskih proizvođača izvoznika i cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIP-a. Štoviše, njihov se tržišni udio smanjio za 0,5 odnosno 1,6 postotnih bodova tijekom RIP-a.
(168)
Prosječna cijena iz Narodne Republike Kine bila je niža od razine cijena industrije Unije, a tržišni udio navedene zemlje pokazivao je trend rasta tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je ponuda proizvoda koju predstavlja kineski uvoz drukčija i da kineski proizvodi ne konkuriraju izravno proizvodima industrije Unije ili proizvodima indijskog podrijetla na tržištu Unije. Stoga se smatralo da kineski uvoz nije mogao imati značajan učinak na temeljne vrste proizvoda koje prodaje industrija Unije na tržištu Unije. Stoga je svaki učinak koji je uvoz iz Kine mogao imati na štetu koju je pretrpjela industrija Unije bio minimalan.
(169)
Neovisno o tome, proizvođač izvoznik tvrdio je da bi uvoz žica od nehrđajućeg čelika iz Narodne Republike Kine, Republike Koreje i Švicarske trebalo uključiti u opseg ovog ispitnog postupka.
(170)
Osim gore navedenih činjenica i razmatranja, trebalo bi napomenuti da od početne faze do sada nema dokaza o subvencioniranju, šteti ili uzročno-posljedičnoj vezi koja bi opravdala pokretanja postupka protiv subvencioniranog uvoza u vezi s uvozom podrijetlom iz gore navedenih zemalja. Štoviše, čak i kad bi bilo dokaza koji bi opravdali ispitivanje drugog uvoza, razlika u obradi, tj. početak postupka protiv subvencioniranog uvoza koji se odnosi samo na indijski uvoz, ne bi se mogla smatrati diskriminacijom. Tvrdnja da bi navedene zemlje trebalo uključiti u opseg ispitnog postupka, stoga, nije utemeljena i trebalo bi je odbaciti.
(171)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da izvoz iz trećih zemalja nije znatno doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3.3 Realizacija izvoza industrije Unije
(172)
Ukupan izvoz dotičnog proizvoda industrije Unije predstavljao je 8,5 % ukupne proizvodnje tijekom RIP-a. Ta slika odražava izvoz proizvođačâ iz Unije prema nepovezanim kupcima koji je predstavljao 7 % proizvodnje tijekom RIP-a i čije su cijene bile 36 % više od cijena na tržištu EU-a u istom razdoblju. Na temelju toga se može zaključiti da aktivnost izvoza industrije Unije nije mogla biti mogući uzrok materijalne štete.
6.3.4 Gospodarska kriza i cijene sirovina
(173)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 120., potrošnja je 2009. bila posebno niska zbog iznimno visoke razine cijene nikla i učinaka gospodarske krize. Ta situacija svakako objašnjava posebno loše financijsko stanje industrije Unije 2009. Međutim, važno je napomenuti da u situaciji sve veće potrošnje od 2010. nadalje, rezultati jeftinog subvencioniranog uvoza suprotni su rezultatima industrije Unije.
(174)
Ispitni postupak je pokazao da čak i tijekom općeg gospodarskog oporavka, industrija Unije nije mogla iskoristiti sve veću potrošnju i smanjivala je svoj tržišni udio tijekom cijelog razmatranog razdoblja, dok se tržišni udio subvencioniranog indijskog izvoza povećavao.
(175)
Stoga, iako su gospodarska kriza i povećanje cijena sirovina mogli doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ukupno gledajući, ne može se smatrati da je njihov učinak takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i materijalne štete koju je industrija Unije pretrpjela tijekom RIP-a.
6.4 Zaključak o uzročnosti
(176)
Pokazalo se da se bitno povećao obujam i tržišni udio subvencioniranog uvoza podrijetlom iz Indije tijekom razmatranog razdoblja (za 110 % odnosno 40 %). Osim toga, utvrđeno je da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije, a posebno tijekom RIP-a (u prosjeku za 12,5 %).
(177)
To povećanje obujma i tržišnog udjela subvencioniranog uvoza iz Indije podudaralo se s usporenim razvojem financijskog stanja industrije Unije, posebno od 2010. Tako unatoč oporavku potrošnje, industrija Unije nije mogla prenijeti povećanja troška proizvodnje na svoje kupce na zadovoljavajućoj razini i stoga su financijski pokazatelji, kao što su profitabilnost, novčani tok i ulaganja, ostali na niskim razinama.
(178)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici nisu bili takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza iz Indije i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(179)
Na temelju gore navedene analize koja je prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja subvencioniranog izvoza, privremeno se zaključuje da je subvencionirani uvoz iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 8. stavka 5. Osnovne uredbe.
7. INTERES UNIJE
7.1 Opća razmatranja
(180)
U skladu s člankom 31. Osnovne uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom nalazu o štetnom subvencioniranju, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznikâ i korisnikâ.
7.2 Interes industrije Unije
(181)
Industrija Unije sastoji se od 27 poznatih proizvođača koji predstavljaju cjelokupnu proizvodnju istovjetnog proizvoda u Uniji. Proizvođači se nalaze u različitim državama članicama Unije i izravno su zapošljavali 1 747 osoba vezano uz istovjetni proizvod tijekom RIP-a.
(182)
Jedan proizvođač iz Unije, koji predstavlja relativno mali udio proizvodnje Unije i ima povezano društvo u Uniji, protivio se pokretanju ispitnog postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 22., također je tvrdio da visokotehnološke proizvode ne bi trebalo uključiti i da uvođenje istih mjera za tu vrstu proizvoda nije u interesu Unije.
(183)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 126., to je pitanje obuhvaćeno u upitniku proširenjem PCN-a, čime se jasno utvrđuju te vrste u ispitnom postupku. Međutim, u ovoj je fazi ispitni postupak pokazao da su visoko tehnološki proizvodi bili obuhvaćeni ispitnim postupkom i da su indijski proizvođači izvoznici izvozili samo ograničene količine navedenih vrsta proizvoda. Stoga se smatralo da dvojbe ovog proizvođača nisu utemeljene i tvrdnja je odbačena.
(184)
Utvrđeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu subvencioniranim uvozom iz Indije. Podsjeća se da industrija Unije nije mogla u potpunosti iskoristiti sve veću potrošnju pa je financijsko stanje industrije Unije ostalo nestabilno.
(185)
Očekuje se da će uvođenje privremenih kompenzacijskih pristojba vratiti poštene uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene istovjetnog proizvoda s troškovima proizvodnje.
(186)
Može se također očekivati da će uvođenje privremenih mjera omogućiti industriji Unije da vrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz pozitivni učinak na profitabilnost i cjelokupno financijsko stanje. Uvođenjem mjera omogućilo bi se industriji da zadrži i dodatno uloži napore u poboljšanje troškovne učinkovitosti.
(187)
Ako se mjere ne uvedu, može se očekivati daljnji gubitak tržišnog udjela i pogoršanje profitabilnosti industrije Unije.
(188)
Stoga je privremeno zaključeno da bi uvođenje antisubvencijskih mjera na uvoz podrijetlom iz Indije bio u interesu industrije Unije.
7.3 Interes korisnikâ
(189)
Upitnici su poslani devetorici korisnika u Uniji. Samo su trojica odgovorila na upitnike, što predstavlja oko 6 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda iz Indije tijekom RIP-a. Prisutni su u sektorima povezanima s preradom hrane, uključujući s komercijalnim kuhinjama i pripravom i dostavom hrane, kućanskim aparatima i automobilskom industrijom.
(190)
U prosjeku je nabava iz Indije činila oko 67 % njihove ukupne nabave dotičnog proizvoda, a Indija je predstavljala isključivi izvor opskrbe samo za jednog korisnika. Tijekom RIP-a, prosječni postotak prometa koji sadrže dotični proizvod predstavljao je 54 % njihovog ukupnog prometa.
(191)
Ispitni je postupak pokazao da je tijekom RIP-a prosječna profitabilnost svih korisnika koji surađuju u sektorima u kojima se koristi dotični proizvod iznosila više od 9 % prometa.
(192)
Vjerojatni učinak predloženih mjera procijenjen je na temelju odgovora na upitnik primljenih od korisnikâ i ukupnog tržišta Unije za dotični proizvod i istovjetni proizvod. Pretpostavljajući najgori scenarij za tržište Unije, odnosno da se povećanje cijene ne može prenijeti na distribucijski lanac i da korisnici nastave nabavljati robu iz Indije u prethodnim količinama, učinak pristojbe na profitabilnost korisnikâ značio bi smanjenje od oko 0,2 postotna boda.
(193)
Treba napomenuti da je jedan korisnik bio neutralan u pogledu ispitnog postupka, jer smatra da uvođenje mjera neće imati značajan učinak na tržišne cijene, jer će moguće povećanje cijena prihvatiti distributeri.
(194)
Drugi je korisnik izrazio zabrinutost da bi u slučaju uvođenja mjera, one pogodile i određene vrste proizvoda koje se više ne proizvode u Uniji. Međutim, ispitni je postupak pokazao da se vrste proizvoda na koje se poziva navedeni korisnik još uvijek proizvode u Unije i da potražnja za tim vrstama nehrđajućeg čelika nije značajna. Štoviše, trebalo bi napomenuti da proizvođači iz Unije nisu proizvodili punim kapacitetom tijekom razmatranog razdoblja i da bi se u slučaju povećanja potrošnje na odgovarajući način mogla povećati i proizvodnja.
(195)
Trebalo bi ukazati na činjenicu da, s obzirom na to da je dotični proizvod standardiziran u smislu sektora i upotrebe, korisnici bi lako mogli promijeniti svoje izvore opskrbe u pogledu kvalitete proizvoda ili cijene. Uvođenjem mjera ne bi se trebala isključiti mogućnost uvođenja dotičnog proizvoda iz drugih zemalja, uključujući Indiju, kada se uklone učinci koji narušavaju trgovinu zbog subvencioniranja.
(196)
Uzimajući u obzir gore navedeno, čak i ako bi mjere za indijski uvoz negativnije utjecale na neke korisnike za razliku od drugih, ukupni učinak na korisnike smatra se ograničenim.
7.4 Interes uvoznikâ
(197)
Nepovezani uvoznici surađivali su u ograničenoj mjeri. Devet je uvoznika dostavilo informacije za odabir uzoraka, no samo je jedan surađivao. Navedeno je trgovačko društvo činilo oko 7 % ukupnog uvoza iz Indije tijekom RIP-a. Društvo se protivi uvođenju mjera, jer je Indija njegov daleko najvažniji dobavljač. Iako bi uvođenje mjera imalo negativan učinak na njegovu profitabilnosti zbog visokih troškova koji bi nastali, trgovačko društvo za uvoz trebalo bi moći prenijeti barem dio povećanog troška na svoje kupce.
(198)
Nadalje, uvoznici bi se mogli prebaciti na druge izvore, uključujući industriju Unije i druge zemlje izvoznice.
(199)
Na temelju toga, privremeno se zaključuje da uvođenje kompenzacijskih mjera neće imati jako negativne učinke na interes uvoznikâ.
7.5 Zaključak o interesu Unije
(200)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključilo da, ukupno gledano i na temelju podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Indije.
(201)
Štoviše, prilikom razmatranja ukupnog učinka antisubvencijskih mjera na tržište Unije, čini se da pozitivni učinci, posebno na industriju Unije, nadilaze moguće negativne učinke na ostale ograničenije zainteresirane skupine.
8. PRIJEDLOG PRIVREMENIH KOMPENZACIJSKIH MJERA
(202)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu subvencioniranja, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene kompenzacijske mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje subvencionirani uvoz.
8.1 Razina uklanjanja štete
(203)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera, u obzir su uzete utvrđene marže subvencije i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(204)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog subvencioniranja, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku subvencioniranog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(205)
Stoga je razina uklanjanja štete izračunata na temelju usporedbe ponderirane prosječne cijene subvencioniranog uvoza, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena u gornjoj uvodnoj izjavi 130., i neštetne cijene industrije Unije za istovjetni proizvod. Neštetna cijena utvrđena je dodavanjem razumne razine dobiti troškovima proizvodnje. Ciljna profitna marža privremeno je utvrđena na 5 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (148).
(206)
Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne cijene CIF, prema uvodnoj izjavi 208.
8.2 Privremene mjere
(207)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da bi, u skladu s člankom 12. stavkom 1. Osnovne uredbe, trebalo uvesti privremene kompenzacijske mjere na uvoz podrijetlom iz Indije na razini nižoj od marža subvencije i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(208)
Na temelju gore navedenog, utvrđene su stope kompenzacijske pristojbe uspoređivanjem marže štete i marže subvencije. Slijedom toga, predložene stope privremene kompenzacijske pristojbe iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Marža subvencije
Marža štete
Stopa privremene kompenzacijske pristojbe
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Grupa Venus
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Sva ostala trgovačka društva
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
U pogledu istovremenog antidampinškog ispitnog postupka, prema članku 24. stavku 1. drugom podstavku Osnovne uredbe i članku 14. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (8), nijedan proizvod ne može istodobno podlijegati i antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama za potrebe rješavanja iste situacije koja proizlazi iz dampinga ili subvencioniranja izvoza. U pogledu programa subvencija, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 29. do 112., svi se programi odnose na subvencioniranje izvoza. Relevantne stope privremene antidampinške pristojbe za dotične proizvođače koji surađuju odgovarajuće će se prilagoditi u usporednom antidampinškom ispitnom postupku.
(210)
Pojedinačne stope kompenzacijske pristojbe za svako trgovačko društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (nasuprot pristojbi na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se, stoga, primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz Indije koji su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne može imati koristi od tih stopa i podložan je stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(211)
Svaki zahtjev kojim se traži primjena tih individualnih stopa kompenzacijskih pristojba (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog tijela) upućuje se bez odlaganja Komisiji (9) sa svim relevantnim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se u skladu s tim izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojba.
(212)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antisubvencijske pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
9. ZAVRŠNA ODREDBA
(213)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje u kojem zainteresirane stranke koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem kompenzacijskih pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih nalaza,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena kompenzacijska pristojba na uvoz žice od nehrđajućeg čelika s masenim udjelom:
-
2,5 % ili više nikla, osim žice s masenim udjelom nikla od 28 % ili više, ali do najviše 31 % nikla i 20 % ili više, ali do najviše 22 % kroma,
-
manje od 2,5 % nikla, osim žice s masenim udjelom kroma od 13 % ili više, ali do najviše 25 % kroma i 3,5 % ili više, ali do najviše 6 % aluminija,
trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7223 00 19 i 7223 00 99, podrijetlom iz Indije.
2. Stope privremene kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja pristojbe, za proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode trgovačka društva u nastavku iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
Trgovačka društva navedena u Prilogu
3,8
B781
Sva ostala trgovačka društva
4,3
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 30. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 31. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od četiri mjeseca.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. svibnja 2013.