РЕШЕНИЕ № 1093/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 21 ноември 2012 година
относно Европейската година на гражданите (2013 г.)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 21, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът се основава на неделимите и универсални ценности на човешко достойнство, свобода, равенство и солидарност и на принципите на демокрацията и правовата държава. Тези принципи са основополагащи за държавите членки в общества, чиито основни характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете. Всеки гражданин на Съюза притежава правата, предвидени в Договора за Европейския съюз (ДЕС), Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Хартата на основните права на Европейския съюз, и следва да се ползва от тях.
(2)
Договорът от Маастрихт въведе през 1993 г. концепцията за „гражданство на Съюза“. Договорът от Амстердам от 1999 г. и Договорът от Лисабон от 2009 г. допълнително укрепиха правата, свързани с гражданството на Съюза. 2013 г. ще отбележи 20-ата годишнина от учредяването на европейското гражданство. Член 1, точка 12 и член 2, точка 34 от Договора от Лисабон (настоящи член 9 от ДЕС и член 20 от ДФЕС) предвиждат, че всяко лице, което притежава гражданство на държава членка, е гражданин на Съюза и че гражданството на Съюза се добавя към, а не замества националното гражданство, както и че гражданите на Съюза се ползват с правата и имат задълженията, предвидени от Договорите. В член 2, точка 35 от Договора от Лисабон (настоящ член 21 от ДФЕС) е залегнало правото на гражданите на Съюза на свободно движение и пребиваване.
(3)
Стокхолмската програма - Отворена и сигурна Европа в услуга и за защита на гражданите (3) - поставя гражданина в центъра на европейските политики в областта на свободата, сигурността и правосъдието. Тя насочва действията си към „изграждане на Европа на гражданите“, включително чрез насърчаване на правата на гражданите, по-специално правото на свободно движение и правата, които позволяват на гражданите на Съюза да участват активно в демократичния живот на Съюза.
(4)
В своята Резолюция от 15 декември 2010 г. относно състоянието на основните права в Европейския съюз (2009 г.) - действително прилагане след влизането в сила на Договора от Лисабон (4) Европейският парламент призова Комисията да обяви 2013 г. за Европейска година на гражданите с цел да се активизира дебатът по европейското гражданство, включително неговата терминология, съдържание и обхват, и да бъдат информирани гражданите на ЕС за техните права, и по-специално за новите права в резултат на влизането в сила на Договора от Лисабон, както и за съществуващите средства за упражняване на тези права.
(5)
2013 г. следва да бъде определена за Европейска година на гражданите. Европейската година на гражданите ще предостави своевременна възможност за повишаване на осведомеността на широката общественост относно правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза. Европейската година на гражданите следва също така да има за цел повишаване на осведомеността на гражданите относно техните права, произтичащи от гражданството на Съюза, когато упражняват правото си на свободно движение и установяване в друга държава членка, например като студенти, работници, лица, търсещи работа, доброволци, потребители, предприемачи, млади хора или пенсионери. В този контекст географският, демографският и социалният аспект следва да бъдат интегрирани в повишаването на осведомеността, която следва също така да се фокусира върху отстраняването на все още съществуващите пречки пред упражняването на правата, произтичащи от гражданството на Съюза. Следва да се отправи посланието, че самите граждани на Съюза също трябва да играят ключова роля в засилването на тези права чрез своето участие в гражданското общество и демократичния живот.
(6)
За да могат гражданите на Съюза да вземат информирани решения за това, дали да упражнят правото си на свободно движение, не е достатъчно да се повиши осведомеността им относно самото право на свободно движение. От съществено значение е гражданите на Съюза да са подходящо информирани и за другите права, които те притежават в трансгранична ситуация съгласно правото на Съюза. Тази информация също така ще им даде възможност да се ползват изцяло от тези права, ако решат да упражнят правото си на свободно движение.
(7)
След като беше въведено в Римския договор от 1958 г. като една от четирите основни свободи, правото на свободно движение и пребиваване доказа своята ценност като един от стълбовете за създаването на вътрешния пазар за благото на икономиките на държавите членки и на отделните граждани на Съюза.
(8)
Правото на свободно движение и пребиваване на територията на се цени високо от гражданите на Съюза като ключово индивидуално право, свързано с гражданството на Съюза. В това си качество то показва и утвърждава по-добро разбиране за стойността на европейската интеграция, както и за участието на гражданите в оформянето на Съюза.
(9)
Въпреки факта, че правото на свободно движение и пребиваване е твърдо укрепено в първичното право на Съюза и значително развито във вторичното право, между приложимите правни норми и реалността, с която се сблъскват гражданите, когато искат да упражнят тези права на практика, все още съществува разминаване. Освен че се чувстват несигурни относно предимствата на мобилността, гражданите на Съюза остават и с впечатлението, че има твърде много практически пречки пред живота и работата в друга държава членка.
(10)
В доклада си от 27 октомври 2010 г. за гражданството на ЕС за 2010 г. „Премахване на пречките за упражняване на правата на гражданите на ЕС“ Комисията се спря на основните пречки, които гражданите все още срещат в своето всекидневие, когато се стремят да упражняват правата си като граждани на Съюза, по-специално при трансгранични ситуации, и очерта 25 конкретни действия за премахване на тези пречки. Една от пречките, установени в този контекст, беше недостатъчната информация. В доклада си Комисията заключи, че гражданите са възпрепятствани да упражняват правата си, защото не ги познават добре, и обяви намерението си да увеличи разпространението на информация до гражданите на Съюза за техните права, и по-специално относно правото им на свободно движение.
(11)
ДЕС и ДФЕС предоставят на всеки гражданин на Съюза правото да се движи и пребивава свободно на територията на държавите членки, правото да избира и да бъде избиран в изборите за Европейския парламент и в общинските избори в държавата членка, в която пребивава, при същите условия, както и гражданите на тази държава; правото да се ползва на територията на трети държави, в които държавата членка, на която е гражданин, няма представителство, от закрилата на дипломатическите и консулските органи на всяка държава членка при същите условия, както и гражданите на тази държава членка; правото да отправя петиции до Европейския парламент; правото да сезира Европейския омбудсман; правото да се обръща към институциите на Съюза, както и други права в различни области, като свободното движение на стоки и услуги, защитата на потребителите и общественото здравеопазване, равните възможности и равното третиране, достъпа до заетост и до социална закрила.
(12)
Договорът от Лисабон въведе нови права, по-специално гражданската инициатива, предвидена в член 1, точка 12 и член 2, точка 37 (член 11 от ДЕС и член 24 от ДФЕС), която дава възможност най-малко един милион граждани от значителен брой държави членки да поискат от Комисията да представи предложение във всяка от областите на компетентност на Съюза, като по този начин позволява на гражданите да бъдат активно ангажирани в политическия живот на Съюза и да участват пряко във формирането на развитието на законодателството на Съюза (5).
(13)
След 1979 г., когато се проведоха първите преки избори, Европейският парламент играе ролята на непосредствена допирна точка между гражданите и Съюза. Европейският парламент и неговите членове играят решаваща роля за представянето на правата и ползите от гражданството на Съюза, като при формулирането на политики извеждат на първостепенно място въпросите, вълнуващи гражданите, и като насърчават активното участие на гражданите на Съюза. Повишаването на осведомеността относно правата на гражданите на Съюза, равенството между половете, участието на жените и мъжете в демократичния живот на Съюза, включително избирателните им права като гласоподаватели и кандидати в изборите, в държавата членка на местопребиваването им, както и относно обхвата на правомощията на Европейския парламент в законодателния процес е също така важно с оглед на изборите за Европейски парламент през 2014 г. Въздействието на подобни действия за повишаване на осведомеността следва да бъде мултиплицирано чрез тясно сътрудничество и използване на полезното взаимодействие със съответните действия, предприети от други институции на Съюза при подготовката на тези избори, по-специално от Европейския парламент, европейските политически партии и фондации и от държавите членки.
(14)
Гражданите на Съюза, които обмислят дали да се възползват от правото си на свободно движение и пребиваване, следва освен това да бъдат информирани относно правата си да придобият или да запазят социалноосигурителни права, включително по отношение на трансграничното здравеопазване, по силата на правилата на Съюза относно координацията на системите за социална сигурност. Тези правила гарантират, че те няма да загубят от социалноосигурителните си права, когато решат да се придвижват в рамките на Съюза. Освен това те трябва да бъдат информирани относно признаването на техните образователни, академични и професионални квалификации и относно социалните и гражданските умения, които са част от европейската рамка „Ключови умения за обучение през целия живот“ (6) и които могат да им позволят да участват пълноценно в гражданския живот и да упражняват правата си съгласно правото на Съюза.
(15)
Гражданите на Съюза следва да бъдат по-добре информирани и за правата си като пътници, използващи какъвто и да е вид транспорт на територията на Съюза, както и за трансграничните си потребителски права. Ако гражданите на Съюза имат увереността, че правата им като потребители са добре защитени, те ще имат възможността да дадат своя принос за развитието на пазара на стоки и услуги на Съюза, който по този начин ще достигне по-ефективно своя пълен потенциал в полза на гражданите. Също така гражданите трябва да бъдат по-добре информирани за правилата за общата безопасност на продуктите и надзора на пазара, за да са наясно как здравето и правата им са защитени в целия Съюз, по-специално в случай на заплахи или рискове, с които те не могат да се справят самостоятелно. Освен това е важно да се повиши осведомеността на гражданите на Съюза относно правата им на трансгранични здравни грижи и съпътстващите ги мерки, като електронното здравеопазване и телемедицината, за да могат те да се ползват пълноценно от сигурни и с добро качество здравни грижи през границите на държавите членки.
(16)
Настоящото решение има за цел да допринесе за осъществяването на целите на стратегията „Европа 2020“, доколкото улесняването на свободното движение на хората и нарастването на мобилността на работниците са важни средства за справяне с последиците от демографските промени за пазара на труда и за увеличаване на пригодността за заетост на хората и конкурентоспособността на европейската промишленост. Настоящото решение има също така дългосрочна цел за подкрепа на научните изследвания и иновациите в Съюза на фона на настоящите застрашително високи нива на безработица в определени държави членки.
(17)
Кампаниите за информиране, образование и повишаване на осведомеността, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, следва също така да вземат предвид потребностите на по-специфични групи и уязвими лица. Информацията следва да бъде безплатна и достъпна и да се предоставя на всички официални езици на Съюза. Тя следва да бъде предоставяна на разбираем език, в сътрудничество с местните, регионалните и националните органи, медиите, гражданското общество и неправителствените организации. Всички тези различни заинтересовани лица биха могли да разгледат други инициативи, като конкурси за есе, разработване на планове за действие и насоки, онлайн форуми или кампании в училищата и университетите.
(18)
Активната роля на гражданите на Съюза и сдруженията, които ги представляват, е от ключово значение за функционирането на Съюза. Членове 10 и 11 от ДЕС подчертават важността на демокрацията на участието във всичките ѝ аспекти и ролята на гражданите и организациите, които ги представляват, за публично изразяване и обмен на техните мнения във всички области на дейност на Съюза. Институциите на Съюза следва да насърчават активното демократично участие в процеса на вземане на решения посредством открит, прозрачен и редовен диалог с гражданското общество с цел да се гарантират последователността и прозрачността на действията на Съюза. Активното участие на гражданите на Съюза следва също така да бъде улеснявано чрез достъп до документи и информация, добро управление и администрация.
(19)
Политиката в областта на образованието играе важна роля за информирането на гражданите, по-специално на младите хора, относно концепцията на гражданството на Съюза и правата, свързани с него. Тя също така спомага за насърчаването на многоезичието, мобилността на студентите, учителите, лицата, преминаващи професионално обучение, и техните преподаватели и за подобряването на социалните и гражданските умения в съответствие с рамката на Европейския парламент и Съвета „Ключови умения за учене през целия живот“, които могат да ги подготвят за пълноценно участие в гражданския живот и да им дадат възможността да упражняват цялостно своите права съгласно правото на Съюза. Следва да е възможно изпълнението на конкретни действия, повишаване на осведомеността за възможностите за доброволческа дейност, за обучение в чужбина, за стажове в друга държава членка или за участие в образователни обменни програми на Съюза.
(20)
Европейската година на гражданите ще бъде отбелязана с доклада на Комисията за гражданството на ЕС за 2013 г., който ще информира относно напредъка, постигнат след нейния доклад за гражданството на ЕС за 2010 г., и ще предложи по-нататъшни действия за премахване на оставащите пречки пред упражняването от гражданите на Съюза на техните права. Въз основа на този доклад Съветът може да приеме разпоредби за укрепване или разширяване на правата, свързани с гражданството на Съюза.
(21)
Гражданите на Съюза следва също така да бъдат осведомени за многоезичния уебпортал „Вашата Европа“, който представлява „единно гише“ за информация относно правата на гражданите и предприятията в Съюза.
(22)
Информационните центрове „Europe Direct“, като място за контакт между Съюза и неговите граждани, следва да бъдат близки партньори на Европейския парламент в кампаниите за повишаване на осведомеността чрез улесняване на местния и регионалния дебат относно Съюза, предаване и разпространение на информационни материали сред обществеността и предоставяне на възможност за обратна връзка с институциите на Съюза.
(23)
Всички инициативи, стартирани за целите и в рамките на Европейската година на гражданите, следва да бъдат насочени към взаимното разбирателство между гражданите на Съюза, институциите на Съюза и държавите членки. Това включва повишаване на осведомеността относно правата на гражданите сред служителите на публичните органи както на равнището на Съюза, така и на национално, регионално или местно равнище.
(24)
От основаването си през 1949 г. Съветът на Европа играе водеща роля в областта на образованието и културата чрез насърчаване и създаване на европейски културни мрежи и чрез междукултурния диалог и насърчаването на езиковото многообразие. Ето защо Съюзът следва да развива взаимодействието с работата на Съвета на Европа в тази област във връзка с Европейската година на гражданите.
(25)
Основната отговорност за повишаване на осведомеността на гражданите относно правата им като граждани на Съюза е на държавите членки. Това включва предоставянето на информация относно Съюза и целенасочено докладване относно дейностите на всички институции на Съюза. Действията на равнището на Съюза са допълнение и добавка към действията, предприети на национално, регионално или местно равнище, както се подчертава в политическата декларация „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 г. от Европейския парламент, Съвета и Комисията (7). Институциите на Съюза и държавите членки следва да засилят сътрудничеството си с медиите и да се стремят да им предоставят висококачествена информация относно Съюза.
(26)
За оптимална ефективност и ефикасност на дейностите, предвидени за Европейската година на гражданите, е важно да се изпълни набор от подготвителни действия през 2012 г. в съответствие с член 49, параграф 6 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (Финансов регламент) (8).
(27)
Следва да се вземат подходящи мерки за предотвратяване на нередности и измами, както и необходимите мерки за възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или нецелесъобразно използвани средства в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (9), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (10) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (11).
(28)
Финансиране от Съюза за дейности, различни от финансираните по бюджета на Европейската година на гражданите, може да бъде предоставено чрез съществуващи програми на Съюза или от структурните фондове, по-специално по програма „Европа за гражданите“ за 2007 - 2013 г. и специфичната програма за 2007 - 2013 г. „Основни права и гражданство“ като част от общата програма „Основни права и правосъдие“, програмата „Обучение през целия живот“, включително програмата „Еразъм“, инициативата „Младежта в движение“ и програмата „МЕДИА“.
(29)
За да се постигне полза за бъдещите европейски години, следва да бъде изготвена подробна оценка на мерките, предприети като част от Европейската година на гражданите. Този доклад следва да включва идеи и най-добри практики за бъдещи действия с цел най-ефективно насочване към гражданите и включването им въз основа - където е възможно, на сравнителни количествени данни, получени от Европейската година на гражданите.
(30)
Тъй като целите на Европейската година на гражданите, а именно повишаване на осведомеността и познаването на правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да се насърчат гражданите да използват пълноценно тяхното право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки, както и в този контекст поощряването упражняването от гражданите на Съюза на другите права, свързани с гражданството на Съюза, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради необходимостта от многостранни партньорства, транснационален обмен на информация и повишаване на осведомеността и разпространение на добри практики в целия Съюз, и следователно поради мащаба на Европейската година на гражданите те могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2013 г. се определя за „Европейска година на гражданите“.
Член 2
Цели
1. Общата цел на Европейската година на гражданите е да повиши осведомеността и познанията за правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да даде възможност на гражданите да използват изцяло своето право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки. В този контекст Европейската година на гражданите насърчава също така ползването от страна на гражданите на Съюза на други права, свързани с гражданството на Съюза.
2. Въз основа на параграф 1 специфичните цели на Европейската година на гражданите са:
а)
да повиши осведомеността на гражданите на Съюза за правото им на свободно движение и пребиваване в рамките на Съюза и в този контекст за всички други права, гарантирани на гражданите на Съюза, без дискриминация, включително правото да гласуват в местните и европейските избори във всяка държава членка, в която пребивават;
б)
да повиши осведомеността сред гражданите на Съюза, включително младите хора, за това, как реално могат да се възползват от правата на Съюза, както и за съществуващите политики и програми, подкрепящи упражняването на тези права;
в)
да насърчи дебат за въздействието и потенциала на правото на свободно движение и пребиваване като неотменен аспект на гражданството на Съюза с оглед на стимулирането и засилването на гражданското и демократичното участие на гражданите на Съюза, по-специално на гражданските форуми относно политиките на Съюза и изборите за Европейски парламент, като по този начин се укрепват общественото сближаване, културното разнообразие, солидарността, равенството между жените и мъжете, взаимното зачитане и чувството на обща европейска идентичност сред гражданите на Съюза на базата на основните ценности на Съюза, залегнали в ДЕС, ДФЕС и Хартата за основните права на Европейския съюз.
Член 3
Включени инициативи
1. Мерките, които трябва да бъдат предприети, за да се постигнат целите, установени в член 2, могат да включват следните инициативи, организирани на съюзно, национално, регионално или местно равнище:
а)
иницииране на кампании за информация, медийно отразяване, обучение и повишаване на осведомеността, насочени към широката общественост и по-конкретно дефинирани групи;
б)
обмен на информация и споделяне на опит и добри практики между съюзните, националните, регионалните и местните органи и други публични организации и организации на гражданското общество;
в)
организиране на конференции, изслушвания, включително по Интернет, и други прояви за насърчаване на дебата и повишаване на осведомеността за значението и ползите от правото на свободно движение и пребиваване, и в по-общ план относно концепцията за гражданството на Съюза и правата, свързани с него;
г)
използване на съществуващите многоезични инструменти за широко участие с оглед на това да бъде стимулирано активното участие на организациите на гражданското общество и на гражданите в Европейската година на гражданите, включително такива инструменти на пряката демокрация, като гражданската инициатива и обществените консултации;
д)
укрепване на ролята и популярността на съществуващите инструменти за информиране на гражданите, включително съвременните информационни и комуникационни технологии, като например многоезичните информационни центрове „Europe Direct“ и на уебпортала „Вашата Европа“ като ключови елементи на една комплексна информационна система за правата на гражданите на Съюза;
е)
засилване на ролята и популярността на инструментите за разрешаване на проблеми, като SOLVIT, с цел да се даде възможност на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза;
ж)
предоставяне на информация на гражданите на Съюза относно комисията по петиции на Европейския парламент и Европейския омбудсман с цел да се позволи на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза; и
з)
насърчаване на доклада за гражданството на ЕС, който ще се основава на задълбочен дебат и активен принос от страна на гражданите и заинтересованите лица и който ще идентифицира по-нататъшните пречки, възпрепятстващи гражданите на Съюза да упражняват пълноценно правата, свързани с гражданството, и ще насърчава подходящи стратегии за премахването на посочените пречки.
2. По-подробна информация за инициативите по параграф 1 е дадена в приложението.
3. Комисията и държавите членки могат да определят други дейности, които биха могли да допринесат за целите на Европейската година на гражданите, определени в член 2, и да позволят наименованието на Европейската година на гражданите да се използва за тяхното популяризиране, доколкото те допринасят за постигане на тези цели.
4. В контекста на инициативите, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, се разглежда идентифицирането на пречките пред упражняването на правата от гражданите на Съюза и насърчаването на подходящи начини и стратегии за премахване на тези пречки, както и за насърчаване на междукултурното разбиране за дискриминацията и на борбата с нея. Поради това следва да се търсят взаимодействия между тези инициативи и съществуващите инструменти и програми в областта на основните права, правата на гражданите, заетостта и социалните въпроси, образованието и културата.
Член 4
Координация и изпълнение на равнището на Съюза
1. Комисията си сътрудничи тясно с държавите членки, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, както и с местните и регионалните органи и с органите и сдруженията, представляващи местните и регионалните интереси.
2. Комисията свиква работни срещи на представители на европейски организации или организации на гражданското общество или органи, които работят в областта на гражданството и които защитават правата на гражданите или насърчават образованието и културата, и на други заинтересовани страни с цел да подпомагат Комисията при реализирането на Европейската година на гражданите на равнището на Съюза.
3. Комисията се стреми да използва възможните взаимодействия между различните тематични европейски години, като прави оценка на постиженията, наблюдава повтарящите се пропуски, предоставя по целесъобразност статистически данни, гарантирайки по този начин ефективното постигане на целите на европейските години.
4. Комисията прилага настоящото решение на равнището на Съюза.
Член 5
Финансови разпоредби
1. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част А от приложението, са основание за сключване на договор за обществена поръчка или отпускане на безвъзмездни средства за сметка на общия бюджет на Съюза.
2. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част Б от приложението, могат да се субсидират от общия бюджет на Съюза.
Член 6
Международно сътрудничество
За целите на Европейската година на гражданите Комисията може да си сътрудничи с подходящи международни организации, по-специално със Съвета на Европа.
Член 7
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира, че когато се изпълняват действия, финансирани съгласно настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измами, корупция и всякакви други незаконни действия чрез ефикасен контрол и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, а при откриване на нередности - посредством ефикасни, пропорционални и възпиращи санкции. Комисията може да извършва контрол и проверки на място съгласно настоящото решение в съответствие с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96. Ако е необходимо, се извършват разследвания от Европейската служба за борба с измамите в съответствие с Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. За дейностите на Съюза, финансирани съгласно настоящото решение, понятието „нередност“, посочено в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко нарушение на договорно задължение в резултат на действие или бездействие на икономически оператор, което има или би имало за резултат нарушаването на общия бюджет на Съюза посредством извършването на неоправдан разход.
3. Комисията намалява, преустановява или си връща обратно финансовата помощ, отпусната за дадена дейност, ако открие нередности, и по-специално несъответствие с разпоредбите на настоящото решение или с отделното решение или договор за отпускане на въпросната финансова помощ, или ако се установи, че без да е искано одобрението на Комисията, дейността е претърпяла значително изменение, което е в противоречие с нейното естество или с условията за изпълнението ѝ.
4. Ако не са спазени срокове или напредъкът в изпълнението на дадена дейност оправдава само част от отпуснатата финансова помощ, Комисията изисква от бенефициера да представи обяснения в определен срок. Ако бенефициерът не предостави задоволителен отговор, Комисията може да преустанови оставащата финансова помощ и да поиска възстановяване на изплатените вече суми.
5. Всяка неправомерно изплатена сума се възстановява на Комисията. Върху невъзстановените в дължимия срок суми се начисляват лихви според условията, определени във Финансовия регламент.
Член 8
Мониторинг и оценка
До 31 декември 2014 г. Комисията представя доклад до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението, резултатите и общата оценка на инициативите, предвидени в настоящото решение. Този доклад служи като основа за бъдещи политики, мерки и действия на Съюза в тази област. В съответствие с опита от Европейската година на гражданите докладът представя също идеи и най-добри практики относно това, как по-добре да бъдат информирани гражданите за техните права, дори и след края на Европейската година на гражданите.
Член 9
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 10
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 21 ноември 2012 година.
32012D1093
L 325/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA br. 1093/2012/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 21. studenoga 2012.
o Europskoj godini građana (2013.)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 21. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Unija se temelji na nedjeljivim, univerzalnim vrijednostima ljudskog dostojanstva, slobode, jednakopravnosti i solidarnosti te se oslanja na načela demokracije i vladavine prava. To su osnovna načela država članica u društvima u kojima prevladava pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i ravnopravnost žena i muškaraca. Svaki građanin Unije ima te bi trebao uživati prava zajamčena Ugovorom o Europskoj uniji (UEU), Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.
(2)
Ugovorom iz Maastrichta iz 1993. uveden je koncept „građanstva Europske unije”. Ugovor iz Amsterdama iz 1999. i Ugovor iz Lisabona iz 2009. dodatno su ojačali prava u vezi s građanstvom Unije. Godine 2013. obilježava se dvadeseta godišnjica uspostavljanja građanstva Unije. Člankom 1. točkom 12. i člankom 2. točkom 34. Ugovora iz Lisabona (sada članak 9. UEU-a i članak 20. UFEU-a) predviđeno je da je svaka osoba koja ima državljanstvo neke države članice građanin Unije, da se građanstvo Unije dodaje nacionalnom državljanstvu i ne zamjenjuje ga te da građani Unije uživaju prava i podliježu dužnostima predviđenima Ugovorima. Članak 2. točka 35. Ugovora iz Lisabona (sada članak 21. UFEU-a) sadržava pravo građana Unije na slobodno kretanje i boravak.
(3)
Štokholmski program - otvorena i sigurna Europa koja služi i štiti građane (3), postavlja građane u samo središte europske politike u području slobode, sigurnosti i pravde. Svoja djelovanja usredotočuje na „izgradnju Europe građana”, među ostalim promicanjem prava građana, a posebno prava na slobodu kretanja i prava kojima se građanima Unije omogućuje da aktivno sudjeluju u demokratskom životu Unije.
(4)
Europski parlament je u svojoj Rezoluciji od 15. prosinca 2010. o statusu temeljnih prava u Europskoj uniji (2009.) - učinkovita provedba nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona (4) pozvao Komisiju da godinu 2013. proglasi Europskom godinom građana kako bi potakla raspravu o građanstvu Unije, uključujući njezinu terminologiju, sadržaj i područje provedbe, te da građane Unije obavijesti o njihovim pravima, a posebno o novim pravima koja proizlaze iz stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, te o sredstvima koja su im stavljena na raspolaganje za ostvarivanje tih prava.
(5)
Trebalo bi proglasiti 2013. godinu Europskom godinom građana. Europska godina građana bi trebala zajamčiti pravovremenu mogućnost podizanja svijesti šire javnosti o pravima i obvezama povezanih s građanstvom Unije. Europska godina građana bi također trebala biti usmjerena na prava i obveze proizašle iz građanstva Unije u slučaju kada se ostvaruje pravo slobodnog kretanja i boravka u drugoj državi članici, na primjer studenata, radnika, tražitelja posla, volontera, potrošača, poduzetnika, mladih ili umirovljenika. U tom bi kontekstu podizanje svijesti trebalo biti usmjereno geografski, demografski i društveno, te bi također trebalo biti usredotočeno na uklanjanje preostalih prepreka ostvarivanju prava, koja proizlaze iz građanstva Unije. Trebalo bi prenijeti poruku da sami građani Unije također igraju ključnu ulogu u jačanju navedenih prava svojim sudjelovanjem u civilnom društvu i demokratskom životu.
(6)
Kako bi se građanima Unije omogućilo da donose informirane odluke o ostvarivanju svojeg prava slobodnog kretanja, nije dovoljno podići njihovu svijest o samom navedenom pravu. Od ključne je važnosti da su građani Unije također primjereno obaviješteni o drugim pravima koje im jamči pravo Unije u prekograničnim situacijama. Navedene informacije bi im također omogućile da u potpunosti uživaju u svojim drugim pravima, ako odluče ostvariti svoje pravo slobode kretanja.
(7)
Pravo slobode kretanja i boravka se još od uvođenja Rimskog ugovora iz 1958., kao jednog od četiriju temeljna prava, pokazalo kao jedan od stupova za izgradnju unutarnjeg tržišta u korist gospodarstava država članica i pojedinačnih građana Unije.
(8)
Građani Unije iznimno cijene pravo slobode kretanja i boravka na državnom području država članica kao temeljno individualno pravo vezano uz građanstvo Unije. Kao takvo, ono dokazuje i promiče bolje razumijevanje vrijednosti europske integracije, kao i sudjelovanje građana u oblikovanju Unije.
(9)
Unatoč činjenici da je pravo slobode kretanja i boravka čvrsto usađeno u primarnom pravu Unije i naknadno razvijeno u njezinom sekundarnom pravu, još uvijek postoji neslaganje između primjenjivih pravnih pravila i stvarnosti s kojom se građani suočavaju kada navedena prava požele ostvariti u praksi. Osim neizvjesnosti u vezi s prednostima koje proizlaze iz mobilnosti, građani Unije uočavaju previše praktičnih prepreka u životu i radu u drugoj državi članici.
(10)
Komisija je u svojem Izvještaju iz 2010. godine o građanstvu EU-a od 27. listopada 2010. pod nazivom „Uklanjanje prepreka ostvarivanju prava građana EU-a” navela glavne prepreke na koje građani nailaze u svakodnevnom životu u slučajevima kada žele ostvariti pravo koje imaju kao građani Unije, a posebno u prekograničnim situacijama, te je utvrdila 25 konkretnih djelovanja za otklanjanje navedenih prepreka. Jedna od tih prepreka, u ovom kontekstu, je nedostatak informacija. Komisija je u svojem Izvještaju zaključila da su građani Unije onemogućeni u ostvarivanju svojih prava upravo zbog toga što nisu informirani te je objavila kako namjerava unaprijediti širenje informacija za građane Unije, u vezi s njihovim pravom slobode kretanja.
(11)
UEU-om i UFEU-om se svakom građaninu Unije dodjeljuje pravo slobodnog kretanja i boravka na državnom području država članica; aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament i na lokalnim izborima u državi članici boravišta, pod istim uvjetima kao i državljanima te države članice; pravo da na državnom području treće zemlje u kojoj država članica čiji je državljanin nema svoje predstavništvo uživa zaštitu diplomatskih i konzularnih tijela bilo koje države članice pod istim uvjetima kao i državljani te države; pravo podnošenja peticije Europskom parlamentu; pravo obraćanja Europskom ombudsmanu; pravo obraćanja institucijama Unije; i druga prava u različitim područjima, kao što je slobodno kretanje robe i usluga, zaštita potrošača i javnog zdravlja, jednake mogućnosti i jednako postupanje, pristup zaposlenju i socijalnoj zaštiti.
(12)
Ugovorom iz Lisabona uvedena su nova prava, a posebno inicijativa građana, navedena u njegovom članku 1. točki 12. i članku 2. točki 37. (sada članak 11. UEU-a i članak 24. UFEU-e), koja su omogućila barem milijunu građana iz većeg broja država članica da zatraži od Komisije predstavljanje prijedloga u bilo kojem od područja odgovornosti Unije, čime se građanima i dalje omogućuje da su aktivno uključeni u politički život Unije i da izravno sudjeluju u oblikovanju prava Unije (5).
(13)
Europski parlament djeluje kao izravno sučelje između Unije i njezinih građana još od održavanja prvih izbora 1979. Europski parlament i njegovi članovi igraju ključnu ulogu u obavješćivanju o pravima i prednostima građana Unije, prilikom predstavljanja interesa građana Unije u oblikovanju politike te u promicanju aktivnog sudjelovanja građana Unije. Podizanje svijesti o pravima građana Unije, kao što su ravnopravnost među spolovima, sudjelovanje žena i muškaraca u demokratskom životu Unije, uključujući njihovo pasivno i aktivno biračko pravo, u svojim državama članicama boravišta i u području ovlasti Europskog parlamenta u zakonodavnom postupku, također je bitno zbog izbora za Europski parlament u 2014. Učinak takvih djelovanja koja podižu svijest trebalo bi dodatno umnožiti bliskom koordinacijom i sinergijom s relevantnim djelovanjima koja provode institucije Unije, a posebno Europski parlament, od strane europskih političkih stranaka i zaklada te od strane država članica u pripremi za te izbore.
(14)
Povrh toga, građani Unije koji razmatraju ostvarivanje svojeg prava slobodnog kretanja i boravka trebali bi biti obaviješteni o svojim pravima stjecanja ili očuvanja socijalne sigurnosti, uključujući prava prekogranične zdravstvene zaštite, primjenom pravila Unije o usklađivanju sustava socijalne sigurnosti. Navedena prava jamče očuvanje njihovih prava na socijalnu sigurnost ako se odluče preseliti unutar Unije. Povrh toga, trebali bi biti obaviješteni o priznavanju njihovih obrazovnih, akademskih i profesionalnih kvalifikacija te o socijalnim i građanskim nadležnostima koje tvore dio europskog okvira za „ključne kompetencije za cjeloživotno učenje” (6) i koje im mogu omogućiti da u potpunosti sudjeluju u građanskom životu i ovlastiti ih da ostvare prava koja su im dodijeljena na temelju prava Unije.
(15)
Građani Unije bi također trebali biti bolje obaviješteni o svojim pravima kao putnici u bilo kojem prijevoznom sredstvu u Uniji i kao potrošači u drugim državama članicama. Ako su građani Unije sigurni da su njihova prava potrošača učinkovito zaštićena, oni su u mogućnosti doprinositi razvoju tržišta robe i usluga u Uniji, koja time učinkovitije ostvaruje svoj puni potencijal u korist građana. Na sličan način, građani bi trebali biti bolje obaviješteni o pravilima opće sigurnosti proizvoda i tržišnog nadzora kako bi bili svjesni toga da su njihovo zdravlje i prava zaštićena na području cijele Unije, posebno u slučaju prijetnji ili rizika s kojim se nisu u stanju nositi kao pojedinci. Osim toga, bitno je podići svijest građana Unije o njihovim pravima prekogranične zdravstvene zaštite i popratnim mjerama, kao što su eZdravstvo i telemedicina, kako bi bili u mogućnosti u potpunosti iskoristiti pogodnosti sigurne i visoko kvalitetne prekogranične zdravstvene zaštite.
(16)
Ova je Odluka usmjerena na ostvarivanje ciljeva Strategije Europa 2020. u onoj mjeri u kojoj su olakšavanje slobode kretanja osoba i povećavanje mobilnosti radnika važna sredstva kojima se rješavaju posljedice demografskih promjena na tržištu rada i povećava zaposlenost osoba, kao i konkurentnost europske industrije. Ova Odluka također ima dugoročni cilj pružanja potpore istraživanju i inovacijama unutar Unije, u kontekstu trenutačno zabrinjavajuće visoke brojke nezaposlenih u određenim državama članicama.
(17)
Informativne i obrazovne kampanje te kampanje za podizanje svijesti, organizirane u okviru Europske godine građana bi također trebale uzeti u obzir potrebe posebnih i ranjivih skupina. Informacije bi trebale biti besplatne i dostupne na svim službenim jezicima Unije. Trebalo bi ih sastaviti na jednostavnom jeziku i u suradnji s lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima, medijima, civilnim društvom i nevladinim organizacijama. Svi ti različiti dionici mogli bi predvidjeti inicijative kao što su natjecanja u pisanju eseja i izrada akcijskih planova i vodiča, elektroničkih foruma i kampanja u školama i na fakultetima.
(18)
Aktivna uloga građana Unije i udruženja koja ih zastupaju bitna je za funkcioniranje Unije. Člancima 10. i 11. UEU-a ističe se važnost participativne demokracije u svim njezinim aspektima te uloga koju građani i predstavnička udruženja imaju u objavljivanju i razmjeni svojih gledišta u svim područjima djelovanja Unije. Institucije Unije trebale bi promicati aktivno demokratsko sudjelovanje u postupku donošenja odluka uporabom otvorenog, transparentnog i redovitog dijaloga s civilnim društvom kako bi zajamčile usklađenost i transparentnost djelovanja Unije. Aktivno sudjelovanje građana Unije također bi trebalo biti olakšano pristupom dokumentima i informacijama, te dobrim upravljanjem i dobrom upravom.
(19)
Obrazovna politika igra bitnu ulogu u obavještavanju građana, a posebno mladih ljudi, o konceptu građanstva Unije i s njim povezanim pravima. Također može pomoći u promicanju višejezičnosti, mobilnosti studenata, učitelja, osoba koje se strukovno osposobljavaju i njihovih voditelja osposobljavanja, kao i u promicanju socijalnih i građanskih nadležnosti u skladu s europskim okvirom „ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje” koje omogućuju potpuno sudjelovanje u civilnom životu te potpuno ostvarivanje prava građana dodijeljenih na temelju prava Unije. Trebala bi postojati mogućnost provedbe određenih djelovanja kojima bi se podigla svijest o mogućnosti volontiranja, studiranja u inozemstvu, odrađivanja pripravništva u drugoj državi članici ili sudjelovanja u programima Unije za razmjenu u području obrazovanja.
(20)
Europska godina građana bit će obilježena Izvještajem Komisije o građanstvu EU-a za 2013. u kojem će biti navedeni detalji postignutog napretka od njezinog Izvještaja o građanstvu EU-a za 2010. te kojim će se predložiti buduća djelovanja u svrhu uklanjanja trajnih prepreka ostvarivanju prava građana Unije. Na temelju tog izvještaja, Vijeće može usvojiti odredbe o povećanju ili dopunjavanju prava povezanih s građanstvom Unije.
(21)
Građane Unije trebalo bi obavijestiti o višejezičnom internetskom portalu „Your Europe”, koji na jednom mjestu pruža sve informacije u području prava građana i poduzetnika u Uniji.
(22)
Informacijski centri „Europe direct” trebali bi, kao lokalno sučelje između Unije i njezinih građana, održavati blisku suradnju s Europskim parlamentom u kampanjama podizanja svijesti, te olakšati raspravu o Uniji na lokalnoj i regionalnoj razini prenošenjem i distribucijom informativnog materijala javnosti i omogućiti slanje povratnih informacija institucijama Unije.
(23)
Sve inicijative pokrenute u svrhu i u okviru Europske godine građana trebale bi biti usmjerene na povećanje obostranog razumijevanja između građana Unije, institucija Unije i država članica. To podrazumijeva podizanje svijesti o pravima građana među zaposlenicima javnih tijela, bez obzira na to jesu li na razini Unije ili na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.
(24)
Od svojeg osnivanja 1949. godine Vijeće Europe odigralo je vodeću ulogu u području obrazovanja i kulture promicanjem i uspostavom Europske kulturne mreže i međukulturalnog dijaloga te poticanjem jezične raznolikosti. Unija bi stoga trebala razviti sinergije s radom Vijeća Europe u tom području, u vezi s Europskom godinom građana.
(25)
Za podizanje svijesti građana o njihovim pravima kao građana Unije prije svega su odgovorne države članice. To uključuje pružanje informacija o Uniji i ciljano izvještavanje o aktivnostima svih institucija Unije. Djelovanja na razini Unije dopunjuju i nadograđuju djelovanja poduzeta na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, kako je istaknuto u političkoj izjavi „Komuniciranje Europe u partnerstvu” koju su 22. listopada 2008. potpisali Europski parlament, Vijeće i Komisija (7). Institucije Unije i države članice trebale bi jačati suradnju s medijima te se obvezati na pružanje visokokvalitetnih informacija o Uniji.
(26)
Kako bi se optimizirala djelotvornost i učinkovitost aktivnosti predviđenih za Europsku godinu građana, tijekom 2012. važno je provesti cijeli niz pripremnih djelovanja u skladu s člankom 49. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (8) (Financijska uredba).
(27)
Trebalo bi poduzeti prikladne mjere za sprečavanje nepravilnosti i prijevara i mjere za povrat izgubljenih sredstava te neopravdano plaćenih ili nepravilno korištenih iznosa u skladu s uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (9) i (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (10) i Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (11).
(28)
Ostale aktivnosti koje se ne financiraju iz proračuna Europske godine građana, mogu se financirati sredstvima Unije iz postojećih programa ili strukturnih fondova, a posebno kroz program „Europa za građane” za razdoblje 2007. - 2013. i posebnim programom za razdoblje 2007. - 2013. „Temeljna prava i građanstvo”, kao dio općeg programa „Temeljna prava i pravosuđe”, programom „Cjeloživotno učenje”, uključujući program Erasmus, inicijativu „Mladi i mobilnost” i program „MEDIA”.
(29)
Za dobrobit budućih europskih godina, trebalo bi pripremiti temeljitu procjenu mjera poduzetih u okviru Europske godine građana. Takav bi izvještaj trebao uključivati ideje i najbolju praksu za buduća djelovanja, o tome koji je najučinkovitiji način uključivanja građana na temelju, kad je to moguće, usporedivih kvantitativnih podataka dobivenih iz Europske godine građana.
(30)
S obzirom na to da ciljeve Europske godine građana, to jest povećanje svijesti i znanja o pravima i odgovornostima povezanima s građanstvom Unije kako bi se građanima omogućilo da u potpunosti ostvare svoje pravo slobode kretanja i boravka na državnom području država članica i, u tom kontekstu, također promicanje uživanja od strane građana Unije drugih prava povezanih s građanstvom Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog potrebe za višestranim partnerstvima, transnacionalnom razmjenom informacija i podizanjem svijesti na razini cijele Unije te širenjem dobrih praksi, nego se zbog opsega Europske godine građana oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Predmet
Godina 2013. proglašava se „Europskom godinom građana”.
Članak 2.
Ciljevi
1. Opći cilj Europske godine građana je jačanje svijesti i saznanja o pravima i odgovornostima povezanima s građanstvom Unije, kako bi se njezinim građanima omogućilo da u potpunosti ostvare svoje pravo na slobodno kretanje i boravka na državnom području država članica. Europska godina građana u tom okviru također promiče uživanje od strane građana Unije drugih prava povezanih s građanstvom Unije.
2. Na temelju stavka 1., posebni ciljevi Europske godine građana su:
(a)
podizanje svijesti građana Unije o njihovom pravu na slobodno kretanje i boravak unutar Unije i, u tom kontekstu, o svim drugim pravima koja su im zajamčena, bez diskriminacije, uključujući njihovo aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim i europskim izborima u svakoj državi članici u kojoj borave;
(b)
podizanje svijesti među građanima Unije, uključujući mlade osobe, o tome kako im pravo Unije konkretno koristi, te o politikama i programima koji postoje u svrhu potpore ostvarivanju navedenih prava;
(c)
potaknuti raspravu o učinku i mogućnostima prava slobodnog kretanja i boravka kao neotuđivog aspekta građanstva Unije, s ciljem poticanja i jačanja aktivnog civilnog i demokratskog sudjelovanja građana Unije, a posebno u sklopu građanskih foruma o politikama Unije i na izborima za Europski parlament, time jačajući socijalnu koheziju, kulturnu raznolikost, solidarnost, ravnopravnost između žena i muškaraca, obostrano poštovanje i osjećaj zajedničkog europskog identiteta među građanima Unije, na temelju temeljnih vrijednosti Unije, kako je utvrđeno UEU-om i UFEU-om te Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.
Članak 3.
Obuhvaćene inicijative
1. Mjere koje je potrebno provesti radi ostvarenja ciljeva utvrđenih u članku 2. mogu uključivati sljedeće inicijative organizirane na razini Unije, te na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini:
(a)
pokretanje informativnih, medijskih i obrazovnih kampanja te kampanja za podizanje svijesti koje su usmjerene na širu javnost i posebne skupine;
(b)
razmjena informacija te iskustava i najboljih praksi među tijelima Unije, nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, kao i drugim javnim organizacijama i organizacijama civilnog društva;
(c)
organiziranje konferencija, rasprava, uključujući organiziranje takvih događaja putem interneta, i drugi događaji za poticanje rasprave i podizanje svijesti o važnosti i koristi prava slobodnog kretanja i boravka te općenitije, o konceptu građanstva Unije i s njime povezanim pravima;
(d)
uporaba postojećih višejezičnih participatornih alata za poticanje aktivnog sudjelovanja organizacija civilnog društva i građana u Europskoj godini građana, uključujući instrumente izravne demokracije, kao što su građanska inicijativa i javna savjetovanja;
(e)
jačanje uloge i vidljivosti u javnosti postojećih alata za obavještavanje građana, uključujući moderne alate informacijske i komunikacijske tehnologije, kao što su višejezični informacijski centri „Europe direct” i internetski portal „Your Europe” kao ključni elementi informacijskog sustava „sve na jednom mjestu” u vezi s pravima građana Unije;
(f)
jačanje uloge i vidljivosti u javnosti alata za rješavanje problema, kao što je SOLVIT, kako bi se građanima Unije omogućilo da bolje ostvaruju i brane svoja prava, na temelju prava Unije;
(g)
pružanje građanima Unije informacija o Odboru za peticije Europskog parlamenta i Europskom ombudsmanu kako bi im se omogućilo bolje korištenje i zaštita njihovih prava na temelju prava Unije; i
(h)
promocija Izvještaja o građanstvu EU-a, koji se treba temeljiti na detaljnoj raspravi i aktivnim doprinosima građana i dionika, i kojim se identificiraju daljnje prepreke koje građanima Unije onemogućavaju potpuno ostvarivanje svojih prava građanstva Unije i promiču prikladne strategije za uklanjanje navedenih prepreka.
2. Detalji o inicijativama navedenima u stavku 1. utvrđuju se u Prilogu.
3. Komisija i države članice mogu identificirati druge aktivnosti koje bi mogle doprinijeti ciljevima Europske godine građana utvrđenima u članku 2., i dopustiti korištenje imena Europska godina građana prilikom promicanja tih aktivnosti u onoj mjeri u kojoj one doprinose ostvarenju tih ciljeva.
4. U kontekstu inicijativa organiziranih u okviru Europske godine građana, posebna pozornost se pridaje identificiranju prepreka na koje nailaze građani Unije prilikom ostvarivanja prava građana i promicanju prikladnih načina i strategija u svrhu uklanjanja navedenih prepreka, kao i promicanju međukulturalnog razumijevanja diskriminacije i borbi protiv nje. Stoga, traže se sinergije između navedenih inicijativa i postojećih alata i programa u području temeljnih prava, prava građana, zapošljavanja i društvenih događaja, obrazovanja i kulture.
Članak 4.
Usklađivanje i provedba na razini Unije
1. Komisija blisko surađuje s državama članicama, Europskim parlamentom, Europskim gospodarskim i socijalnim odborom i Odborom regija, kao i s lokalnim i regionalnim tijelima te tijelima i udruženjima koji predstavljaju lokalne i regionalne interese.
2. Komisija saziva sastanke predstavnika europskih organizacija ili organizacija civilnog društva ili tijela koja su aktivna u području građanstva i koja brane prava građana ili promiču obrazovanje i kulturu, i drugih dionika, kako bi pomogli Komisiji pri provedbi Europske godine građana na razini Unije.
3. Komisija nastoji iskoristiti moguće sinergije između različitih tematskih europskih godina, ocjenjivanjem postignuća, nadzorom stalnog razilaženja i pružanjem statističkih podataka, prema potrebi, čime se jamči učinkovita provedba ciljeva Europskih godina.
4. Komisija provodi ovu Odluku na razini Unije.
Članak 5.
Financijske odredbe
1. Mjere iz dijela A Priloga, koje su na razini cijele Unije, dovode do sklapanja ugovora o nabavi ili dodjele bespovratnih sredstava koji su financirani iz općeg proračuna Unije.
2. Mjere iz dijela B Priloga, koje su na razini cijele Unije, mogu se subvencionirati iz općeg proračuna Unije.
Članak 6.
Međunarodna suradnja
Za provedbu Europske godine građana, Komisija može surađivati s odgovarajućim međunarodnim organizacijama, a posebno s Vijećem Europe.
Članak 7.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija osigurava da su, u slučaju kada se provode djelovanja financirana na temelju ove Odluke, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, provedbom učinkovitih pregleda i povratom neopravdano isplaćenih sredstava i, u slučaju otkrivanja nepravilnosti, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama. Komisija može, u skladu s Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96, provoditi provjere i inspekcije na terenu na temelju ove Odluke. Prema potrebi, Europski ured za borbu protiv prijevara provodi istrage u skladu s Uredbom (EZ) br. 1073/1999.
2. Za djelovanja Unije financirana na temelju ove Odluke, pojam nepravilnosti iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2988/95 podrazumijeva svako kršenje odredaba prava Unije ili svako neispunjavanje ugovornih obveza, koje je posljedica djelovanja ili propusta gospodarskog subjekta te koje zbog neopravdanih izdataka šteti ili bi moglo štetiti općem proračunu Unije.
3. Komisija smanjuje, suspendira ili osigurava povrat iznosa financijske pomoći dodijeljene za djelovanje ako otkrije nepravilnosti, a posebno nepoštovanje odredaba ove Odluke, odnosno odredaba zasebne odluke ili ugovora kojim je odobrena dotična financijska potpora, ili ako se otkrije da je bez traženja odobrenja od Komisije djelovanje značajno izmijenjeno na način koji je u sukobu s njegovom naravi ili provedbenim uvjetima.
4. Ako nisu poštovani rokovi ili se samo dio dodijeljene financijske potpore može opravdati ostvarenim napretkom u provedbi djelovanja, korisnik je u određenom roku obvezan Komisiji dostaviti očitovanje. Ako korisnik ne pruži zadovoljavajući odgovor, Komisija može ukinuti preostalu financijsku potporu i zatražiti povrat već isplaćenih iznosa.
5. Svaki neopravdano plaćen iznos vraća se Komisiji. Na iznose koji se ne uplate ne vrijeme zaračunava se kamata pod uvjetima utvrđenima Financijskom uredbom.
Članak 8.
Praćenje i evaluacija
Komisija do 31. prosinca 2014. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvještaj o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj procjeni inicijativa predviđenih u ovoj Odluci. Navedeni izvještaj služi kao temelj budućim politikama, mjerama i djelovanjima Unije u tom području. Na temelju iskustva Europske godine građana, navedeni izvještaj također predstavlja ideje i najbolje prakse za bolje obavješćivanje građana o njihovim pravima, čak i nakon završetka Europske godine građana.
Članak 9.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 10.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 21. studenoga 2012.