РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/309 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2015 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1195/2014 (2) („регламента за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция.
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 25 % от общото производство на определена дъгова пъстърва в Съюза, чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието“) (3). Както е посочено в съображение 1 от регламента за временните мерки, на 4 септември 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз беше публикувана поправка на известието за започване на процедура („поправката“) (4).
2. Разследван период и разглеждан период
(3)
Както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки, разследването на субсидирането и вредата обхваща периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
3. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно изравнително мито („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления във връзка с предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
The Aegean Exporters' Association („AEA“) поиска изслушване от служителя по изслушванията при търговските процедури („служител по изслушванията“). Изслушването се състоя на 26 ноември 2014 г. По време на изслушването бяха обсъдени твърденията за промяна на обхвата на продукта с поправката, включването на пушена дъгова пъстърва в обхвата на продукта и изчислението на състоянието. На 8 януари 2015 г. се проведе втора среща със служителя по изслушванията. В допълнение към темите, обсъдени на изслушването от 26 ноември 2014 г., се обсъдиха методологията, прилагана за анализ на вредата и предложеният подход по отношение на гаранциите.
(6)
Бяха разгледани устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(7)
Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи окончателно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва с произход от Турция и окончателно да събере сумите, обезпечени с временното мито („оповестяване на окончателните мерки“). На всички страни бе даден срок, в който да направят коментари относно оповестяването на окончателните мерки.
(8)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
4. Изготвяне на извадка
(9)
След оповестяването на временните мерки AEA се позова на поправката на известието за започване, посочено в съображение 2, и заяви, че посредством същата поправка Комисията е разширила обхвата на определението на продукта. Поради предполагаемото разширение на обхвата не може да бъде изключено, че някои турски износители не са заявили интерес при започването и не са попълнили формуляра за изготвяне на извадка. Поради това извадката на производителите износители може вече да не е представителна. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка или обяснения.
(10)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза на тези дружества през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза, както е посочено в съображение 14 от регламента за временните мерки. Както се посочва в съображение 15 от регламента за временните мерки, съгласно член 27, параграф 1 от „основния регламент“ Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза. Извадката представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза. Поради това извадката е представителна, а твърденията на страната в това отношение бяха отхвърлени.
(11)
При липсата на други постъпили коментари относно извадката изложеното в съображения 9 - 17 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Индивидуално разглеждане
(12)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент.
(13)
Комисията отхвърли тези искания, тъй като броят на производителите износители е прекалено голям и индивидуалното разглеждане би било от прекомерна тежест и би попречило на своевременното приключване на разследването.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(14)
Както е посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 („разглежданият продукт“).
(15)
След оповестяването на временните мерки и както вече беше посочено в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията е разширила обхвата на продукта посредством поправка, което предполагаемо е потвърдено от член 1, параграф 1 от регламента за временните мерки. Същата страна твърди, че разширяването на обхвата на продукта е неправомерно. Освен това тя твърди, че е трябвало да се проведе консултация със заинтересованите страни относно предполагаемото разширяване на обхвата на продукта. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка или обяснения.
(16)
Както се посочва в съображение 25 от регламента за временните мерки, поправката не оказва въздействие върху обхвата на продукта, а е чисто редакционна. Поради това от самото начало обхватът на продукта включва дъгова пъстърва на единични порции под всички различни форми. По време на разследването стана явно, че описанието на различните форми в рамките на обхвата на продукта е нееднозначно и че има разминавания между различните езикови версии, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, което наложи пояснение. Например буквалният прочит на обхвата на продукта би означавал, че живите риби са изкормени. Изглежда обаче, че всички заинтересовани страни, от които беше поискано да попълнят съответните въпросници, са дали информация за всички видове продукти въпреки техническата грешка и поради това изводът е, че е налице общо съгласие, че от започването на текущата процедура всички видове са включени в обхвата на продукта. След публикацията на поправката заинтересованите страни бяха незабавно уведомени по електронна поща, но нито една от тях не представи коментари или твърдения, че правата им на защита са нарушени. Също така по време на разследването производителите износители са дали информация на Комисията за всички форми, обхванати от определението на продукта. Поради това твърденията на страната в това отношение бяха отхвърлени.
(17)
Две заинтересовани страни заявиха отново, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Те твърдят, че изводът на Комисията в съображение 29 от регламента за временните мерки, че различните форми - „жива“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, и отново се позоваха на две предишни антидъмпингови разследвания относно други рибни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), които съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6) са стигнали до извода, че пушените продукти не попадат в обхвата на продукта. Страните предоставиха информация относно ефекта на процеса на опушване, който предполагаемо изменял гореспоменатите характеристики. Освен това те отново заявиха, че структурите на разходите при пушените филета и другите форми се различават съществено и че производственият процес на пушените филета предполага значителни разходи за опушване.
(18)
След оповестяването на окончателните мерки AEA заяви, че Комисията не е пояснила кои са основните физически, технически и химически характеристики на пушената и непушената пъстърва, за които е установено, че са подобни. AEA заяви още, че са представили доказателства, че пушената и непушената пъстърва имат например различна химична структура, различни сетивни характеристики и различна хранителна стойност.
(19)
Въпреки ефекта на процеса на опушване Комисията счита, че главните основни характеристики, както са посочени в съображение 29 от регламента за временните мерки, остават подобни и не обосновават изключването на пушените продукти от обхвата на продукта. Противно на твърденията на АЕА, продуктът - пъстърва под различни форми, предназначена за консумация от човека - запазва своите характеристики и основните си химични и хранителни свойства и след опушване. Информацията за ефекта от процеса на опушване, която е предоставена от страните, не съдържа доказателства, че горепосочените основни характеристики се променят основно при процеса на опушване. Темата беше обсъдена и на изслушванията, проведени със служителя по изслушванията, посочени в съображение 5. Освен това всички категории на разглеждания продукт, включително пушената пъстърва, са обхванати в глава 3 от Комбинираната номенклатура (7) и са ясно разграничени от приготвените храни от риби, включени в глава 16 от същата номенклатура. Заинтересованите страни не обосноваха допълнително твърдението си за различните структури на разходите. Освен това, както вече бе посочено в съображение 30 от регламента за временните мерки, разследването показа, че структурата на разходите при пушените филета и другите форми наистина е подобна. Главният разходен елемент, който съставлява над 50 % от общия разход за всяка форма на представяне, са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. При всички случаи изчислението на подбиването на цените е направено, както е обяснено в съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки, чрез сравняване на цените на всеки вид на продукта. Накрая, както е обяснено в съображение 31 от регламента за временните мерки, предишните разследвания не са установили или направили конкретен извод, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Поради това твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(20)
След оповестяването на окончателните мерки АЕА и правителството на Турция („ПТ“) отново заявиха, че включването на пушената пъстърва в обхвата на продукта на текущото разследване противоречи на досегашната практика и че Комисията не е дала достатъчни обяснения за предполагаемото отклонение от досегашната практика.
(21)
Както е обяснено в съображение 31 от регламента за временните мерки, предишните разследвания не са установили или направили конкретен извод, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Тъй като пушените продукти не са били включени в жалбите в предишните разследвания, Комисията не е разследвала дали те са могли да бъдат включени в обхвата на разследванията, ако хипотетично бяха обхванати от жалбата. Поради това твърдението, че текущото разследване се отклонява от досегашната практика, е невярно и съответно се отхвърля.
(22)
При липса на допълнителни коментари относно разглеждания продукт или сходния продукт, съображения 24 до 32 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. СУБСИДИЯ
1. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
(23)
Поради липсата на коментари относно държавната подкрепа за инвестициите в сектора на аквакултурите изложеното в съображения 38 - 49 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Преки и непреки субсидии за производителите на пъстърва
(24)
След оповестяването на временните мерки един включен в извадката производител износител и ПТ оспориха методологията на Комисията за изчисляване на средния размер на непреките субсидии, при което се взема предвид единствено производството на пъстърва, получаващо преки плащания. Те поискаха от Комисията да използва данните за общото производство на вътрешноводна пъстърва, публикувани от Турския статистически институт (8) през септември 2014 г. След оповестяването на окончателните мерки и двете страни повториха твърдението си. Комисията счита, че предоставените данни за общото производство на вътрешноводна пъстърва в Турция по време на разследвания период, са надеждни, въпреки че са представени след проверките на място, и поради това прие това твърдение.
(25)
Поради това средният размер на непреките субсидии, изчислен по отношение на закупените количества от двама включени в извадката производители износители от несвързани доставчици, беше изменен от 0,60 TL на 0,51 TL за kg, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“ по следния начин:
-
Обща субсидия в национален мащаб, както е посочена в отговора на въпросника от ПТ
-
Минус размера на пряката субсидия, получена от включените в извадката производители износители (Özpekler, Kilic, GMS)
-
Минус такса в размер на 0,2 %, преведена на профсъюзите, като законова предпоставка за получаване на пряка субсидия
Този размер след това се разделя на общото производство на вътрешноводна пъстърва, минус производството на пъстърва от включените в извадката производители износители (Özpekler, Kilic, GMS), както е посочило ПТ в отговора на въпросника.
(26)
Поради това средният размер на субсидията на килограм, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“, за включените в извадката производители износители, се основава на размера на пряката субсидия, получена за дейността по отглеждането, и на средния размер на субсидията, отпусната от ПТ, т.е. 0,51 TL на kg, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“ за закупените количества от несвързани доставчици, ако има такива. Общата полза след това е изразена като процент от стойността CIF.
(27)
След оповестяването на временните мерки, един включен в извадката производител износител предложи леко модифициран начин на изчисление на размера на субсидията за закупена суровина от друг включен в извадката производител износител. Комисията прие това предложение и актуализира съответно таблицата в съображение 33 по-долу.
(28)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие след оповестяването на окончателните мерки двама включени в извадката производители износители заявиха, че Комисията е изравнила размера на отпуснатата им пряка субсидия, но не и реалната полза. Получените суми обаче биха представлявали облагаем доход. Поради това приложимата корпоративна данъчна ставка в размер на 20 % в Турция следва да бъде приспадната от получения общ размер на пряката субсидия. В член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент се посочва, че „всяка такса за кандидатстване или други разходи, които са били необходими за получаването на правото на субсидия или за получаването на същата“ следва да се извади от сумата на ползата. Производителите износители изразиха становището, че плащането на приложимите корпоративни данъци е предпоставка за получаването на отпуснатите им средства и поради това следва да се счита за „друг разход“, необходим за получаването на правото на субсидия или за получаването на същата.
(29)
Комисията отхвърли това твърдение. В основния регламент няма правно основание, което да подкрепя предлаганата методология. Данъците не могат да бъдат считани за разходи съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. Плащането на корпоративен данък е задължение по турското данъчно законодателство, което е валидно за всички дружества, независимо дали те получават субсидии или не. Противно на становището на производителите износители плащането на корпоративен данък не е предпоставка за получаването на средства, за разлика от действителното отглеждане на разглеждания продукт.
(30)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие след оповестяването на окончателните мерки двама включени в извадката производители износители заявиха, че тъй като се налага да чакат дълго за отпускането на субсидиите, междувременно възникват други финансови разходи. Поради това те очакват Комисията да направи корекция надолу на размера на получената полза, за да отрази такива финансови разходи. В този смисъл включените в извадката производители износители се позовават на съображение 42 от регламента за временните мерки, в който Комисията е установила полза въз основа на освобождаването от данък добавена стойност (ДДС) за закупуване на оборудване и е определила тази полза като „лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС“.
(31)
Това твърдение е необосновано. Всъщност отговорните административни органи трябва да създадат необходимите процедури и механизми за надзор, за да управляват подобна мащабна схема за субсидиране. Поради това е нормално при такава схема, на която имат право голям брой земеделски производители в сектора на аквакултурите в Турция, да е необходимо време за отпускане на субсидиите. Аналогията със съображение 42 от регламента за временните мерки е подвеждаща. Описаната там полза от ДДС е схема на ПТ, при която евентуалните финансови разходи са съпътстващи разходи, които се правят обикновено, и чието компенсиране не се планира от ПТ.
(32)
Поради липсата на допълнителни коментари във връзка с преките и непреките субсидии за производителите, изложеното в съображения 50 - 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(33)
Като се вземат предвид коментарите на заинтересованите страни след оповестяването на временните мерки, маржовете на прякото и непрякото субсидиране са, както следва:
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Субсидирани заеми
(34)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие на окончателните мерки един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията е счела даден заем за подлежаща на изравняване субсидия, въпреки че той е бил предназначен за инвестиция, несвързана с разглеждания продукт.
(35)
Комисията отхвърли това твърдение. В хода на разследването беше установено, че производителят износител на дъгова пъстърва е получил такъв заем, който подлежи на изравняване, понеже е специфичен за сектора на аквакултурите. Според Комисията е без значение фактът, че въпросната схема не е специфична за юридическото лице, което произвежда разследвания продукт, при положение че програмата е специфична и нейните ползи могат да бъдат свързани с производството на разглеждания продукт. Последното е факт, тъй като субсидираният заем намалява общия финансов разход на производителя, от което се възползва и разглежданият продукт. Не бяха представени доказателства, че управлението на финансовите ресурси от съответните производители износители е провеждано така, че общият финансов разход на дружеството да не бъде повлиян от отпускането на заема.
(36)
След оповестяването на временните мерки друг включен в извадката производител износител заяви, че Комисията не е разпределила правилно ползата от субсидирания заем между две различни юридически лица от една група, от които само едното произвежда разглеждания продукт.
(37)
Комисията прие твърдението и разпредели ползата въз основа на оборота на съответните юридически лица. Разпределената полза за разглеждания продукт е почти нулева и поради това не следва да бъде отразена в общата сума на субсидията.
(38)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие на окончателните мерки по отношение на изравнените заеми един включен в извадката производител износител оспори изчислението от Комисията на коефициента на оборота, използван при разпределението на ползите към износа на разглеждания продукт за Съюза. Той заяви, че продажбите за износ на разглеждания продукт следва да се разделят на общия оборот на дружеството, включително продажбите на пъстърва и други продукти, както продавани на вътрешния пазар, така и изнасяни за ЕС, за да се изчисли коефициентът на оборота за определяне на размера на субсидираните заеми.
(39)
Комисията прие това твърдение. Въпреки тази нова методология обаче маржовете на субсидираните заеми останаха същите.
(40)
Поради липсата на други коментари относно субсидираните заеми изложеното в съображения 65 - 81 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(41)
Като се вземат предвид коментарите на заинтересованите страни след оповестяването на временните мерки, маржовете на субсидираните заеми са, както следва:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Özpekler
0,3 %
4. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
(42)
Поради липсата на коментари относно пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията изложеното в съображения 82 - 90 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Субсидии за консултантска дейност
(43)
Поради липсата на коментари относно субсидиите за консултантска дейност изложеното в съображение 91 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(44)
Поради липсата на коментари относно субсидиите за гориво и за бракуване на риболовни кораби изложеното в съображение 92 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. Изчисляване на общите маржове на субсидията
(45)
След оповестяването на временните мерки две включени в извадката дружества посочиха техническа грешка на закръглянето при изчисляването на общите маржове на субсидията. Комисията прие твърдението и актуализира съответно таблицата по-долу.
(46)
Поради липсата на коментари относно методологията за изчисляване на общите маржове на субсидията се потвърждава методологията, посочена в съображения 93 - 98 от регламента за временните мерки.
(47)
Като се взеха предвид коментарите на заинтересованите страни, окончателните маржове на субсидиите, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Среднопретеглена стойност на извадката
7,6 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,5 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(48)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Комисията е изключила от общото производство на Съюза данните за производителите от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители от Съюза. Те заявиха, че по този начин рибопреработвателната промишленост в Съюза е де факто изключена от разследването.
(49)
След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментарите си и заяви, че Комисията е следвало да извърши i) интегриран анализ въз основа на общата продукция на производителите и преработвателите в Съюза, или ii) двустепенен анализ въз основа на първоначалния анализ по сегменти на вредата по отношение на сегмента на производителите, от една страна, и на преработвателите, от друга, последван от интегриране в анализа на цялата промишленост. Заявено беше, че второто действие съответства на съдебната практика на СТО по случая ЕО - Сьомга (9), както и на досегашната практика на Комисията (10). Страната обаче не представи данни за евентуалното въздействие на алтернативните методологии върху анализа на вредата. Същата заинтересована страна заяви накрая, че методологията не съответства на факта, че вносът, предназначен за преработка, е включен както в обема на вноса, така и в производството на Съюза.
(50)
След оповестяването на окончателните мерки ПТ също заяви, че данните за производителите от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители от Съюза, следва да бъдат включени в общото производство на Съюза.
(51)
Освен това ПТ заяви, че обемът на производството, използван при анализа на вредата, се различава от обема на производството, използван в анализа на състоянието, и съответно потенциално съдържа грешка. ПТ също така повтори коментара си относно предполагаемите грешки в анализа на състоянието.
(52)
Текущото разследване включва всички производители от Съюза на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва. Както е посочено в съображение 10 от регламента за временните мерки, извадката от производители от Съюза включва различни етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва) и се счита за представителна за промишлеността на Съюза като цяло. Поради това горното твърдение, че рибопреработвателната промишленост е de facto изключена от анализа, е неправилно и беше отхвърлено.
(53)
Освен това не бяха налични данни, които да дадат възможност на Комисията да извърши анализ по сегменти на различните етапи и видове производство. В допълнение, както е посочено в съображение 10 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза е силно фрагментирана - с над 700 малки и средни предприятия, поради което не беше възможно Комисията да събере данни за различните сегменти. Поради това в този случай предложеният анализ по сегменти не беше целесъобразен.
(54)
Накрая, включването на вноса, предназначен за преработка, в данните за производството бе избрано, за да се стигне до най-точна приблизителна стойност на обема на производството. При всички случаи вносът на разглеждания продукт (с изключение на пушената пъстърва), предназначен за преработка, представляваше под 3 % от общото производство на Съюза, изчислено по тази методология, като алтернативната методология с изключването му от данните за производството на Съюза не би имало значително влияние върху този показател за вредата.
(55)
Разликата в обемите на производството, изчислени за целите на анализа на състоянието и анализа на вредата, отразява факта, че по време на разследването се получи по-точна информация, докато анализът на състоянието се базираше на разумна оценка на prima facie доказателствата, налични към момента на анализа на състоянието. Комисията също така отговори на конкретните въпроси на ПТ относно анализа на състоянието с индивидуално оповестяване, изпратено на 18 декември 2014 г. и по време на изслушването пред служителя по изслушванията на 8 януари 2015 г. Поради това се отхвърля твърдението, че обемът на производството, използван при анализа на вредата, е потенциално неверен поради разликата в източниците на анализа на състоянието и анализа на вредата.
(56)
Както е посочено в съображение 123 от регламента за временните мерки обемът на производството се основава на данни от Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), които се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Делът на вноса, предназначен за преработка, беше добавен към обема на производство на жива риба въз основа на информация, събрана и потвърдена по време на настоящото разследване. Тъй като обемът на производството се изчислява в „еквиваленти на цяла риба“, няма разлика дали той е изчислен от първата форма на продажбата, тоест „жива риба“, или от последната форма, тоест „преработена“. Поради това ако обемът на преработената риба беше добавен към обема на живата риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните. Въпреки факта, че общият обем на производството се базираше основно на данни от производството на жива риба, за да се избегне дублирането на данните, използваната методология не изключва други видове производство на Съюза (производство на прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва), а факторите за причиняване на вреда се отнасят за цялата промишленост на Съюза, т.е. жива риба и последваща преработка. Поради това, противно на твърденията на тази страна, методологията, използвана за определяне на общия обем на производството на Съюза, не изключва отрасъла за преработка на пъстърва. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(57)
Във всички случаи, дори ако беше приета методологията, предложена от заинтересованата страна, и към данните за производители на жива риба от Съюза бяха добавени данните за производители от Съюза, преработващи жива риба, и дори ако това беше довело до надценяване на някои показатели за вредата, като например обем на производството, обем на продажбите, производствен капацитет и заетост, те щяха да показват същите тенденции през разглеждания период, защото обемите на преработвателната промишленост са свързани с обемите на производство на жива риба.
(58)
При отсъствието на други постъпили коментари, съображения 99 и 100 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(59)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 48, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Тази страна заяви, че поради това общото потребление на Съюза е подценено. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка с изключение на хипотетичния пример за пазарните дялове, като твърдеше, че на методологията на Комисията за определяне на потреблението на Съюза липсва вътрешна логика, което води до надценен пазарен дял на турския внос.
(60)
Както е обяснено в съображения 52 и 56, рибопреработвателната промишленост в Съюза всъщност не е изключена от анализа. Въпреки това данните за производството са установени въз основа на жива риба, изчислена в „еквиваленти на цяла риба“, за да се избегне дублирането на данни. Същият резултат щеше да се получи, ако общият обем на производството беше установен въз основа на допълнително преработена пъстърва, преобразувана в „еквивалент на цяла риба“. Ако обемът на преработена риба обаче беше добавен към обема на жива риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните и би увеличило изкуствено общия обем на производството и потреблението в Съюза. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(61)
Предполагаемото въздействие върху пазарния дял на турския внос е разгледано в съображение 64.
(62)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 101 - 105 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(63)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Комисията е изключила данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и е включила само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Посочената страна твърдеше, че тази методология води до надценяване на пазарния дял на турския внос. Както е посочено в съображение 59, страната не предостави обосновка на това твърдение с изключение на хипотетичния пример за пазарните дялове.
(64)
Както е обяснено в съображение 60, данните за производството са установени въз основа на жива риба, изчислена в „еквиваленти на цяла риба“, за да се избегне дублирането на данни. Ако обемът на преработена риба беше добавен към обема на жива риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните вследствие на това до подценяване на пазарния дял на турския внос. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това твърдението се отхвърля.
(65)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 106 - 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(66)
След оповестяването на окончателните мерки една страна заяви, че цените на вноса от Турция не следва да се изчисляват по средна стойност, а по видове, тъй като съставът на вида продукт и теглото на един определен вид в рамките на състава оказват значително влияние върху средната цена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да подкрепи с допълнителни доказателства твърдението си.
(67)
За да се установят и изследват тенденциите на общите показатели за вреда, свързани с цените на разглеждания продукт по време на разглеждания период, съгласно разпоредбите на член 3 от основния регламент, беше счетено за целесъобразно да се използва среднопретеглена цена на вноса, която е свързана с разглеждания продукт, според определението му. Всъщност подробни данни се събират единствено за разследвания период. Поради това данните по видове за целия разглеждан период не са налични. При всички случаи среднопретеглената цена на вноса позволява изследване на тенденцията, валидна за разглеждания продукт. Фактът, че дадена тенденция евентуално би била различна за някои видове продукти, не обезсилва общата тенденция. Последно, цената е претеглена, за да се вземе предвид именно теглото на всеки от видовете продукти в различните състави.
(68)
От друга страна, за целите на определянето на подбиването на цените по време на разследвания период, както е посочено в съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки, Комисията действително използва среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и ги сравни със съответните среднопретеглени цени за всеки внасян вид на разглеждания продукт от включените в извадката турски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF), със съответните корекции спрямо мита и разходи след вноса.
(69)
Поради гореизброените причини твърдението беше отхвърлено.
(70)
След оповестяването на временните мерки същата страна оспори факта, че Комисията не е направила корекции спрямо разходите след вноса. Вследствие на това твърдение Комисията анализира допълнително наличната информация и използва средните разходи след вноса, направени от свързания вносител по отношение на включения в извадката производител износител.
(71)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Като се вземе предвид корекцията, описана по-горе в съображение 70, среднопретегления марж на подбиването на вноса от засегнатата страна на пазара на Съюза е била между 2 % и 16 % (средният марж на подбиване на цените е бил 6 %).
(72)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 - 111 и 114 - 117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(73)
След оповестяването на временните мерки ПТ поиска от Комисията да му предостави информация за макроикономическите индикатори за вреда, обобщени само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Тази страна повтори твърдението си след оповестяването на окончателните мерки. Практика на Комисията е да установява и анализира макроикономическите показатели на равнището на Съюза, а не на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Действително се смята, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието по време на разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(74)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 118 - 122 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(75)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Същата страна заяви, че поради това общият обем на производство на Съюза е подценен.
(76)
Както е обяснено в съображение 52, Комисията анализира цялата промишленост на Съюза, включително производителите на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва, а в съображения 56 и 60 се посочва, че общият обем на производството на Съюза не е бил повлиян от използваната от Комисията методология. Поради това доводът беше отхвърлен.
(77)
ПТ заяви, че данните на ФЕПА включват данни само от 13 държави членки и поради тази причина общият обем на производството на Съюза е подценен.
(78)
Данните на ФЕПА наистина не включват държави членки с общ обем на производство под 1 000 тона („еквивалент на цяла риба“) годишно, което обаче предвид незначителните количества не би имало съществено влияния върху установените тенденции. Освен това посочената страна не доказа потенциалното въздействие от включването на останалите държави членки в общите данни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(79)
След оповестяването на окончателните мерки ПТ заяви, че данните за производството на две невключени държави членки, по-специално България и Румъния, всъщност са произвели повече от 1 000 тона през 2011 г. Обемите на производство, предоставени от ПТ, се отнасят предимно до производството на едра пъстърва, която не е продуктът, предмет на настоящото разследване. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(80)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че производственият капацитет съгласно съображение 124 от регламента за временните мерки е неверен, тъй като е изчислен въз основа на неправилно установения обем на производството, както се твърди в съображение 75. Освен това заинтересованата страна твърдеше, че процентът на използване на капацитета не следва да се основава на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза, тъй като извадката съдържа производители от Съюза, представляващи различни производствени етапи, като например опушване, а обемът на производство се предполага да съдържа само жива пъстърва. След оповестяването на окончателните мерки същата страна заяви, че използваната формула погрешно се базира на средния процент на използване на капацитета при включените в извадката производители, вместо да използва конкретни данни на отрасъла за жива риба, от една страна, и преработвателната промишленост, от друга. Страната също така твърди, че освен това данните за преработвателната промишленост, която закупува жива пъстърва в Съюза, не са включени, което предполагаемо има значително въздействие върху определянето на общия обем на производствения капацитет в Съюза. Накрая страната заяви, че определянето на капацитета не следва да се базира на формула, а на реални данни от производителите от Съюза.
(81)
Както се посочва в съображения 52, 56 и 60, Комисията не е изключила преработвателната промишленост в Съюза от анализа си и твърдението, че обемът на производството е неправилно изчислен, се отхвърля. Освен това, както е посочено в съображение 53, не бяха налични данни, които да дадат възможност на Комисията да извърши анализ по сегменти, като използва данни за конкретните два отрасъла. По същата причина определянето на капацитета не можеше да се базира на реални данни от над 700 малки и средни производители от Съюза. Както е обяснено в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки, изчисленият от Комисията процент на използване на капацитета е в съответствие с обема на производството на Съюза. Поради това твърдението, че определянето на капацитета е извършено на базата на непълни данни за общото производство и че процентът на използване на капацитета не следва да се основава на информацията от включени в извадката производители от Съюза, също беше отхвърлено. При всички случаи, дори да беше приета алтернативната методология за изчисляване на производствения обем, предложена от заинтересованата страна, и данните за преработвателната промишленост на Съюза, закупуваща жива риба в Съюза, да бяха добавени към данните за производители от Съюза на жива риба, което да доведе до дублиране на данните, както е обяснено в съображение 56, изменението на процента на използване на капацитета би показало същите тенденции през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(82)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 123 - 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял:
(83)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Същата страна заяви, че частта на преработвателната промишленост в Съюза е изключена от анализа. Поради това тази страна твърди, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е подценен и пазарният дял, изчислен на тази основа, е неверен. След оповестяване на окончателните мерки същата страна повтори своите коментари и заяви, че Комисията е трябвало да използва алтернативните методологии, описани в съображение 49, без да предложи обосновка на тяхното значение за посочената констатация.
(84)
Вследствие на посочените в съображения 52, 56 и 60 причини беше отхвърлено твърдението, че обемът на производството е неправилно установено и че част от промишлеността на Съюза не е взета предвид при анализа. От това следва, че твърдението за неправилно установени обем на продажбите и пазарен дял бе също отхвърлено. Както е обяснено в съображение 53, анализът по сегменти не беше целесъобразен и беше отхвърлен. Ако обаче беше приета методологията за изчисляване на обема на продажбите, предлагана от заинтересованата страна, това щеше да доведе до дублиране на данните и вследствие на това до надценяване на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това твърдението се отхвърля.
(85)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 129 и 133 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.3. Растеж
(86)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображение 134 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.4. Заетост и производителност
(87)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза и че поради това заетостта е подценена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна заяви, че използваната формула е неправилно базирана на заетостта за включените в извадката производители, вместо да използва данните на тези два конкретни отрасъла. Страната също така твърди, че освен това данните за преработвателния отрасъл, който закупува жива пъстърва в Съюза, не са включени, което предполагаемо има значително въздействие върху определянето на общата заетост в Съюза. Накрая, страната твърди, че при всички случаи определянето на заетостта не следва да се базира на формула, а на реални данни от производителите от Съюза.
(88)
Вследствие на посочените в съображения 52, 56 и 60 причини беше отхвърлено твърдението, че част от промишлеността на Съюза не е взета предвид при анализа. Освен това, както е посочено в съображение 53, няма налични данни, които да дадат на Комисията възможност да извърши анализ по сегменти с използване на конкретни данни от отрасъла за жива риба, от една страна, и от преработвателната промишленост, от друга. По същата причина определянето на заетостта не можеше да се базира на реални данни от над 700 малки и средни производители от Съюза. Както е обяснено в съображение 136 от регламента за временните мерки, изчислената от Комисията заетост е в съответствие с обема на производството на Съюза. При изчисляването на заетостта Комисията взе предвид цялата промишленост на Съюза, включително преработвателната промишленост. От това следва, че твърдението за неправилно установена заетост бе също отхвърлено. При всички случаи, дори да беше приета алтернативната методология за изчисляване на производствения обем, предложена от заинтересованата страна, и данните за преработвателната промишленост на Съюза, закупуваща жива риба в Съюза, да бяха добавени към данните за производители от Съюза на жива риба, което да доведе до дублиране на данните, както е обяснено в съображение 56, изменението на заетостта би показало същите тенденции през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(89)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 135 - 137 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(90)
След оповестяването на окончателните мерки една страна заяви, че продажбите на промишлеността на Съюза не следва да се изчисляват по средна стойност, а по видове, тъй като съставът на вида продукт и теглото на един определен вид разглеждан продукт в рамките на състава оказват значително влияние върху средната продажна цена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителни доказателства на твърдението си.
(91)
По аналогия на причините, посочени в съображения 67 и 68, това твърдение беше отхвърлено.
(92)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 140 - 142 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.2. Разходи за труд
(93)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.3. Инвентарен опис
(94)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображение 145 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(95)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 146 - 151 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Заключение относно вредата
(96)
Въз основа на гореизложения обобщен анализ на съответните макроикономически и микроикономически фактори и поради липсата на други постъпили коментари, изводите в съображения 152 - 155 от регламента за временните мерки, че цялата промишленост на Съюза, включително всички отделни етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва) е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент, се потвърждават.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на субсидирания внос
(97)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 157 - 161 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(98)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 162 - 165 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(99)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 166 и 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.3. Промяна на потреблението
(100)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 169 и 170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(101)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от конкуренцията с други рибни видове. Страните цитираха изследвания (11), които предполагаемо показват, че други рибни видове се конкурират на германския пазар с дъговата пъстърва на единични порции. В допълнение на това заинтересованите страни заявиха, че освен предполагаемата конкуренция с едра пъстърва, сьомга и пангасиус е налице и конкуренция с треска, писия, скумрия и морски костур, което е причинило вреда на промишлеността на Съюза.
(102)
Гореизброените изследвания, на които се позовават засегнатите страни, не съдържат изчерпателни доказателства в подкрепа на твърденията относно германския пазар, нито относно пазара на Съюза като цяло. Тези твърдения бяха опровергани и от факта, че по време на разглеждания период вносът на дъгова пъстърва от Турция за Съюза е нараснал както като пазарен дял, така и като обем на продажбите.
(103)
Предполагаемата конкуренция от други рибни видове не би могла да обясни в никакъв случай общото икономическо и финансово влошаване на промишлеността на Съюза и особено загубата на пазарен дял спрямо вноса от Турция, който през разглеждания период е нараснал.
(104)
На това основание твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(105)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 171 - 175 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(106)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на административната тежест в държавите членки.
(107)
Административната и регулаторната тежест, включително предполагаемите ограничения върху използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите в държавите членки, като възможен друг фактор, причинил вреда на промишлеността на Съюза, е разгледана в съображения 176 - 178 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(108)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 176 - 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(109)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на ценовия натиск и силната позиция при договаряне на сектора за търговия на дребно.
(110)
Ценовият натиск и силната позиция при договаряне на сектора за търговия на дребно като евентуални други фактори, причинили вреда на промишлеността на Съюза, са разгледани в съображения 179 - 181 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(111)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 179 - 181 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(112)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на редица други фактори върху отделни производители от Съюза, като предполагаеми свръхинвестиции, екологични въпроси и съдебни спорове.
(113)
Тези фактори обаче са разгледани в съображения 182 - 186 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(114)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 182 - 186 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(115)
Въз основа на гореизложеното и при липса на други постъпили коментари, се потвърждават заключенията в съображения 187 - 189 от регламента за временните мерки, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос, както и че няма други фактори, анализирани поотделно и заедно, които нарушават причинно-следствената връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(116)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 191 - 194 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Интерес на несвързаните вносители
(117)
След налагането на временните мерки двама други вносители заявиха своя интерес и твърдяха, че налагането на мита върху пъстървата от Турция ще има отрицателно въздействие за тях. Тези страни обаче не обосноваха своите твърдения. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(118)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 195 и 198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(119)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 199 - 203 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(120)
Въз основа на гореизложеното и при липсата на други постъпили коментари се потвърждава заключението в съображение 204 от регламента за временните мерки, че не са налице основателни причини да се счита, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(121)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(122)
С оглед на корекцията, описана в съображения 70 и 71 по-горе маржовете на вредата се коригират, както е посочено в съображение 127 по-долу.
(123)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 206 - 217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(124)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 15 от основния регламент следва да се наложат окончателни изравнителни мита в съответствие с разпоредбата за по-малкото по размер мито в член 15, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(125)
Предвид високата степен на съдействие от страна на турските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще бъде наложено на всички дружества, които не са оказали съдействие при разследването.
(126)
За изброените в приложението оказали съдействие турски дружества, които не са включени в извадката, окончателната ставка на митото се определя на среднопретеглената ставка на дружествата, включени в извадката.
(127)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на окончателните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Други оказващи съдействие дружества
7,6 %
23 %
7,6 %
Всички други дружества
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Гореизложените изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(129)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(130)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“.
(131)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(132)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
3. Гаранции
(133)
След оповестяването в регламента за временните мерки 15 производители износители предложиха да поемат ценови гаранции в съответствие с член 13 от основния регламент.
(134)
Комисията внимателно анализира предложенията в светлината на специфичния контекст на отношенията с Турция. Комисията обаче счете, че такива гаранции няма да са приложими на практика при текущата процедура. Причините за това са големият брой форми на представяне на разглеждания продукт, значителните ценови разлики между различните форми и рискът от кръстосано компенсиране поради продажбата на други продукти на същите клиенти.
(135)
След оповестяването на окончателните мерки една заинтересована страна (АЕА) заяви, че причините да се обявят гаранциите за неприложими на практика, не са правилни. Първо, тя твърди, че броят на формите е ограничен, те са ясно разграничими чрез кодове по ТАРИК и ако е необходимо някои форми могат да се групират; второ, че наличието на големи ценови разлики между различните форми не означава, че гаранциите са неприложими на практика, тъй като могат да се установят различни минимални вносни цени за отделните форми и, последно, че по-рано подобни гаранции са били приемани за други рибни продукти (сьомга) (13).
(136)
Първо, включените в извадката производители износители, които са предложили гаранции и за които Комисията разполага с подробна информация, са изнасяли седем различни форми на разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези форми не могат да бъдат ясно разграничени посредством кодове по ТАРИК. Освен това групирането на форми, които имат различни цени, може да доведе до кръстосано компенсиране между минималните вносни цени на различните форми. Второ, ако големият брой производители износители и форми, съчетан със значителните ценови разлики между формите, бъде компенсиран с голям брой минимални вносни цени, както предлага заинтересованата страна, това ще направи наблюдението на гаранциите още по-неприложимо на практика. Трето, намаляването на риска от кръстосано компенсиране чрез непрекъснато наблюдение на клаузата да се преустанови продажбата на други продукти на същите клиенти ще бъде непропорционално трудоемко и поради това неприложимо на практика. Накрая, що се отнася до случая със сьомгата, приетите по това време гаранции са се оказали неприложими на практика, което е видно от множеството оттегляния на гаранции по време на срока на действие на мерките. Поради гореизложените причини, аргументите, че гаранциите ще бъдат приложими на практика в този случай, се отхвърлят.
(137)
Поради това предложенията за ценови гаранции бяха отхвърлени.
4. Окончателно събиране на временното мито
(138)
С оглед на установените маржове на субсидията и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Сумите в излишък от окончателните размери на изравнителното мито следва да се освободят.
(139)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (14),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss) се налага окончателно изравнително мито:
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на окончателното изравнително мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Дружества, изброени в приложението
7,6 %
Всички други дружества
9,5 %
B999
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1195/2014, се събират окончателно. Обезпечените суми, надвишаващи окончателните ставки на изравнителните мита, се освобождават.
Член 3
Когато даден нов производител износител от Турция предостави на Комисията достатъчно доказателства, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г.),
-
не е свързан с нито един от износителите или производителите от Турция, за които се отнасят мерките, наложени с настоящия регламент;
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като новият производител износител бъде добавен към оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които се прилага среднопретеглената митническа ставка в размер на 7,6 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2015 година.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/309
оd 26. veljače 2015.
o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 15.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Europska komisija (dalje u tekstu: „Komisija”) Provedbenom uredbom (EU) br. 1195/2014 (2) („Privremena uredba”) uvela je privremenu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske.
(2)
Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Dansko udruženje za akvakulturu („podnositelj pritužbe”) 3. siječnja 2014. uložilo pritužbu u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje određene kalifornijske pastrve u Uniji putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (3). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 1. Privremene uredbe, na obavijest o pokretanju postupka primijenjen je ispravak objavljen u Službenom listu Europske unije4. rujna 2014. („ispravak”) (4).
2. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(3)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 23. Privremene uredbe, ispitnim postupkom u vezi sa subvencijom i štetom obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
3. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i zaključaka na temelju kojih je uvedena privremena kompenzacijska pristojba („privremena objava”) nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je pisane podneske u pogledu privremenih nalaza. Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane.
(5)
Udruženje egejskih izvoznika („AEA”) zatražilo je saslušanje sa službenikom za saslušanje Glavne uprave za trgovinu („službenik za saslušanje”). Saslušanje je održano 26. studenoga 2014. Tijekom saslušanja raspravljalo se o navodnoj promjeni opsega proizvoda na temelju ispravka, uključenju dimljene kalifornijske pastrve u opseg proizvoda i izračunu reprezentativnosti. Drugi sastanak sa službenikom za saslušanje održan je 8. siječnja 2015. Uz pitanja o kojima se raspravljalo na saslušanju od 26. studenoga 2014., raspravljalo se i o metodologiji primijenjenoj na analizu štete i predloženom pristupu u pogledu preuzimanja obveza.
(6)
Razmotrene su pisane i usmene primjedbe zainteresiranih strana te su, prema potrebi, u skladu s tim izmijenjeni privremeni nalazi.
(7)
Komisija je obavijestila sve strane o bitnim činjenicama i zaključcima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske i konačno naplatiti iznose osigurane privremenom pristojbom („završna objava”). Svim stranama dano je razdoblje unutar kojega su se mogle očitovati o konačnoj objavi.
(8)
Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i prema potrebi uzete u obzir.
4. Uzorkovanje
(9)
Nakon privremene objave, AEA je uputio na ispravak Obavijesti o pokretanju postupka naveden u uvodnoj izjavi 2. i tvrdio da je Komisija ispravkom proširila definiciju proizvoda. Zbog navodnog proširenja nije se moglo isključiti da se neki turski izvoznici ne jave pri pokretanju i ne ispune obrazac za odabir uzoraka. Stoga uzorak proizvođača izvoznika možda više nije reprezentativan. Nakon konačne objave ista je strana ponovila svoje primjedbe bez pružanja daljnjih dokaza ili objašnjenja.
(10)
Osamnaest grupacija proizvođača izvoznika iz Turske dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. Ukupne prijavljene količine izvoza tih društava u Uniju tijekom 2013. čine ukupan izvoz iz Turske u Uniju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe. Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, u skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala uzorak od četiri skupine proizvođača izvoznika na temelju najveće reprezentativne količine izvoza u Uniju. Uzorak čini 64 % izvoza predmetnog proizvoda u Uniju. Stoga je uzorak reprezentativan te su tvrdnje strane u tom pogledu odbačene.
(11)
Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u vezi s uzorkovanjem, potvrđuju se uvodne izjave 9. do 17. Privremene uredbe.
5. Individualno ispitivanje
(12)
Jedanaest društava ili grupacija društava zatražilo je pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 27. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(13)
Komisija je te zahtjeve odbacila jer je broj proizvođača izvoznika toliko velik da bi pojedinačna ispitivanja bila bespotrebno opterećenje te bi spriječila pravovremen dovršetak ispitnog postupka.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(14)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24. Privremene uredbe, predmetni proizvod jest kalifornijska pastrva (Oncorhynchus mykiss):
-
živa, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje, ili
-
svježa, rashlađena, smrznuta i/ili dimljena:
-
u obliku cijele ribe (s glavom), bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje, ili
-
bez glave, bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1 kg ili manje, ili
-
u obliku fileta pojedinačne mase 400 g ili manje,
podrijetlom iz Turske i trenutačno razvrstana u oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 i ex 0305 43 00 („predmetni proizvod”).
(15)
Nakon privremene objave, te kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 9., jedna je zainteresirana strana tvrdila da je Komisija proširila opseg proizvoda iz ispitnog postupka na temelju ispravka, što je navodno potvrđeno člankom 1. stavkom 1. Privremene uredbe. Ta je strana tvrdila da je takvo proširenje opsega proizvoda nezakonito. Nadalje, tvrdili su da se o navodnom proširenju opsega proizvoda trebalo posavjetovati sa zainteresiranim stranama. Nakon konačne objave ista je strana ponovila svoje primjedbe bez pružanja daljnjih dokaza ili objašnjenja.
(16)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 25. Privremene uredbe, ispravak nije utjecao na opseg proizvoda, nego je bio isključivo za uredničke potrebe. Stoga je kalifornijska pastrva u veličini porcije od samog početka bila obuhvaćena opsegom proizvoda u svim načinima obrade. Tijekom ispitnog postupka postalo je očito da je opis različitih načina obrade proizvoda unutar opsega proizvoda nejasan i da postoje neke nedosljednosti među različitim jezičnim verzijama objavljenima u Službenom listu Europske unije koje je potrebno objasniti. Na primjer, doslovno tumačenje opsega proizvoda podrazumijevalo bi da se živoj ribi odstranjuje utroba. Međutim, čini se da su sve zainteresirane strane od kojih se zahtijevalo da popune odgovarajuće upitnike prijavile sve vrste proizvoda unatoč administrativnim pogreškama i stoga je zaključeno da doista postoji opće razumijevanje da su sve vrste bile uključene u opseg proizvoda od pokretanja trenutačnog postupka. Zainteresirane strane odmah su e-poštom obaviještene o objavi ispravka, ali nijedna nije dostavila nikakve primjedbe ni tvrdila da su prekršena njezina prava na obranu. Osim toga, proizvođači izvoznici Komisiji su tijekom ispitnog postupka prijavili sve načine obrade proizvoda obuhvaćene definicijom proizvoda. Stoga su tvrdnje strane u tom pogledu odbačene.
(17)
Dvije zainteresirane strane ponovile su da je potrebno isključiti dimljenu pastrvu iz opsega proizvoda. Osporile su zaključak Komisije iz uvodne izjave 29. Privremene uredbe da različiti načini obrade („živa”, „rashlađena”, „smrznuta” ili „dimljena”) obuhvaćeni definicijom predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva te su ponovno uputila na dva prethodna antidampinška ispitna postupka za druge riblje proizvode (velika kalifornijska pastrva i losos) iz 2004. (5) i 2005. (6), u kojima dimljeni proizvodi nisu bili uključeni u opseg proizvoda. Strane su dostavile informacije o učincima procesa dimljenja kojim su navodno promijenjena gore navedena svojstva. Nadalje, ponovile su da bi se struktura troškova za dimljene filete znatno razlikovala od strukture troškova za druge načine pripreme te da postupak proizvodnje dimljenih fileta obuhvaća znatne troškove dimljenja.
(18)
Nakon konačne objave AEA je tvrdio da Komisija nije objasnila koja se osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva dimljene pastrve i pastrve koja nije dimljena smatraju sličnima. AEA je nadalje tvrdio da su dostavili dokaze iz kojih je vidljivo da dimljena pastrva, primjerice ima drukčiju kemijsku strukturu, senzorna svojstva i hranjivu vrijednost od pastrve koja nije dimljena.
(19)
Unatoč učincima postupka dimljenja, Komisija je smatrala da su glavna osnovna svojstva navedena u uvodnoj izjavi 29. Privremene uredbe ostala slična te nije obrazložila isključenje dimljenih proizvoda iz opsega proizvoda. Suprotno onome što je tvrdio AEA, proizvod, tj. pastrva u različitim načinima obrade namijenjenima prehrani ljudi, zadržava svoja svojstva i osnovne kemijske i hranjive vrijednosti i kad je dimljena. Podacima o učincima postupka dimljenja koje su strane dostavile ne dokazuje se da bi se gore navedena osnovna svojstva bitno promijenila u postupku dimljenja. O tom pitanju raspravljalo se i sa službenikom za saslušanje na saslušanjima iz uvodne izjave 5. Nadalje, sve kategorije predmetnog proizvoda, uključujući dimljenu pastrvu, obuhvaćene su poglavljem 3. Kombinirane nomenklature (7) te ih se jasno razlikuje od načina obrade ribe koji su obuhvaćeni poglavljem 16. te nomenklature. U pogledu različitih struktura troškova predmetne strane nisu dodatno potkrijepile svoju tvrdnju. Nadalje, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 30. Privremene uredbe, ispitnim se postupkom utvrdilo da je struktura troškova dimljenih fileta zaista slična strukturi troškova drugih načina pripreme. Glavni element troška, koji čini više od 50 % ukupnog troška svakog načina obrade, bila je cijena uzgoja, koja se načelno sastoji od cijene hrane (riblje brašno i riblje ulje), troška energije i troška ikre ili mladih jedinki. U svakom slučaju, u skladu s uvodnim izjavama 112. i 113. Privremene uredbe izvršen je izračun obaranja cijena usporedbom cijena prema vrsti proizvoda. Na kraju, kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. Privremene uredbe, u prethodnim ispitnim postupcima nije utvrđeno ni izričito zaključeno da je dimljene proizvode potrebno isključiti iz opsega proizvoda. Stoga su tvrdnje iznesene u tom pogledu odbačene.
(20)
Nakon konačne objave AEA i turska vlada ponovili su da bi se uključenje dimljene pastrve u opseg proizvoda iz trenutačnog ispitnog postupka kosilo s prethodnom praksom te da Komisija nije dovoljno objasnila navodno odstupanje od prethodne prakse.
(21)
Na kraju, kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. Privremene uredbe, u prethodnim ispitnim postupcima nije utvrđeno ni izričito zaključeno da je dimljene proizvode potrebno isključiti iz opsega proizvoda. Naime, budući da dimljeni proizvodi nisu bili obuhvaćeni pritužbama u prethodnim ispitnim postupcima, Komisija nije ispitala mogućnost jesu li se mogli uključiti u te ispitne postupke pod pretpostavkom da bi bili obuhvaćeni pritužbom. Stoga tvrdnja da se trenutačnim ispitnim postupkom odstupa od prethodne prakse nije točna i zbog toga se odbacuje.
(22)
Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u vezi s predmetnim proizvodom ili istovjetnim proizvodom, potvrđuju se uvodne izjave 24. do 32. Privremene uredbe.
C. SUBVENCIJA
1. Državna potpora za ulaganja u sektor akvakulture
(23)
Budući da nije bilo primjedbi u pogledu državne potpore za ulaganja, potvrđuju se uvodne izjave 38. do 49. Privremene uredbe.
2. Izravne i neizravne subvencije za proizvođače pastrve
(24)
Nakon privremene objave jedan proizvođač izvoznik u uzorku i turska vlada doveli su u pitanje Komisijinu metodu izračuna prosječnog iznosa neizravne subvencije uzimanjem u obzir samo proizvodnju pastrve za koju se primaju izravna plaćanja. Od Komisije su zatražili da upotrijebi iznose za ukupnu proizvodnju slatkovodne pastrve koje je u rujnu 2014. objavio zavod za statistiku Turske (8). Nakon konačne objave obje su strane ponovile svoju tvrdnju. Komisija smatra da su podaci o ukupnoj proizvodnji slatkovodne pastrve u Turskoj dostavljeni tijekom ispitnog postupka pouzdani, unatoč tome što su dostavljeni nakon posjeta radi provjere, te je stoga tu tvrdnju prihvatila.
(25)
Stoga je prosječan iznos neizravne subvencije izračunan s obzirom na kupnje dvaju proizvođača izvoznika u uzorku od nepovezanih dobavljača s 0,60 TRY izmijenjen na 0,51 TRY po kg na osnovi ekvivalenta cijele ribe, na temelju sljedećeg izračuna:
-
ukupan iznos dodijeljene subvencije na razini zemlje kako je naveden u odgovoru turske vlade na upitnik,
-
umanjen za iznos izravnih subvencija koje su primili proizvođači izvoznici u uzorku (Özpekler, Kilic, GMS),
-
umanjen za 0,2 % naknade prenesene na sindikate kao zakonski preduvjet za primanje izravne subvencije.
Taj je iznos zatim podijeljen iznosom ukupne proizvodnje slatkovodne pastrve i umanjen za iznos proizvodnje pastrve proizvođača izvoznika u uzorku (Özpekler, Kilic, GMS), kako se navodi u odgovoru turske vlade na upitnik.
(26)
Stoga se prosječan iznos subvencije po kg izračunan na osnovi ekvivalenta cijele ribe za proizvođače izvoznike u uzorku temeljio na iznosu izravnih subvencija primljenih za uzgoj i prosječnom iznosu subvencije koju dodjeljuje turska vlada, tj. 0,51 TRY po kg, izračunano na osnovi ekvivalenta cijele ribe, za kupnju od eventualnih nepovezanih dobavljača. Ukupna korist bila je, dakle, izražena kao postotak vrijednosti CIF.
(27)
Nakon privremene objave jedan je proizvođač izvoznik u uzorku predložio malu izmjenu metode izračuna u pogledu iznosa subvencije kupljenih sirovina od drugog proizvođača izvoznika u uzorku. Komisija je prihvatila taj prijedlog i s tim u skladu ažurirala tablicu u nastavku u uvodnoj izjavi 33.
(28)
Nakon privremene objave i potom konačne objave dva proizvođača izvoznika u uzorku tvrdila su da je Komisija primijenila kompenzacijske mjere na iznos izravnih subvencija koji im je isplaćen, ali ne i na stvarnu korist. Međutim, primljeni bi iznosi činili oporezivu dobit. Stopu poreza na dobit od 20 % koja se primjenjuje u Turskoj stoga bi trebalo odbiti od ukupnog primljenog iznosa izravnih subvencija. Na temelju članka 7. stavka 1. točke (a) Osnovne uredbe može se zaključiti da bi „naknadu za podnošenje zahtjeva ili druge nastale troškove potrebne radi kvalifikacije ili dobivanja subvencije” trebalo odbiti od iznosa koristi. Proizvođači izvoznici smatrali su da je plaćanje primjenjivog poreza na dobit preduvjet za primanje sredstava koja im se isplaćuju te bi ga stoga trebalo smatrati „drugim nastalim troškom potrebnim radi kvalifikacije ili dobivanja subvencije”.
(29)
Komisija je tu tvrdnju odbacila. U Osnovnoj uredbi nema pravne osnove za primjenu predložene metode. Porezi se ne mogu smatrati troškom iz članka 7. stavka 1. točke (a) Osnovne uredbe. Plaćanje poreza na dobit predviđeno je turskim poreznim zakonom koji se primjenjuje na sva trgovačka društva neovisno o tome primaju li subvencije. Suprotno mišljenju proizvođača izvoznika, preduvjet za primanje sredstava nije plaćanje poreza na dobit, nego stvarni uzgoj predmetnog proizvoda.
(30)
Nakon privremene objave i potom konačne objave dva proizvođača izvoznika u uzorku tvrdila su da su morala dugo čekati na isplatu subvencija te da su u međuvremenu imala znatne financijske izdatke. Od Komisije stoga očekuju da iznos koristi prilagodi na nižu vrijednost kako bi odražavao te troškove financiranja. U tom smislu, proizvođači izvoznici u uzorku upućuju na uvodnu izjavu 42. Privremene uredbe kojom Komisija utvrđuje korist na temelju oslobođenja od poreza na dodanu vrijednost (PDV) za kupljene strojeve i tu je korist kvantificirala kao „kamatu koja se plaća komercijalnoj banci za razdoblje do povrata PDV-a”.
(31)
Ta je tvrdnja neutemeljena. Naime, nadležna administrativna tijela moraju uspostaviti potrebne postupke i mehanizme nadzora kako bi upravljale tako velikim programom subvencija. Stoga je uobičajeno da u okviru takvih programa za koji uvjete ispunjuje veliki broj uzgajivača u sektoru akvakulture u Turskoj prijenos subvencija potraje neko vrijeme. Usporedba s uvodnom izjavom 42. Privremene uredbe navodi na pogrešne zaključke. Korist od oslobođenja od PDV-a koja je u njoj opisana jest program subvencija koji je predvidjela turska vlada, a moguće troškove financiranja čine uobičajeni popratni troškovi čiju naknadu turska vlada nije predvidjela.
(32)
Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u vezi s izravnim i neizravnim subvencijama za proizvođače potvrđuju se uvodne izjave 50. do 64. Privremene uredbe.
(33)
Uzimajući u obzir primjedbe zainteresiranih strana nakon privremene objave, marže izravnih i neizravnih subvencija iznose kako slijedi:
Izravne i neizravne subvencije
Naziv društva
Marža subvencije
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencionirani zajmovi
(34)
Nakon privremene objave i potom konačne objave jedan je proizvođač izvoznik u uzorku tvrdio da je Komisija zajam smatrala subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere, iako je bio namijenjen ulaganju koje nije povezano s predmetnim proizvodom.
(35)
Komisija je tu tvrdnju odbacila. Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da je proizvođač izvoznik kalifornijske pastrve primio takav zajam protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere jer je specifičan za sektor akvakulture. Smatralo se nevažnim što predmetni program nije specifičan za pravni subjekt koji proizvodi proizvod iz ispitnog postupka ako je sam program specifičan, a njegove se koristi mogu povezati s proizvodnjom predmetnog proizvoda. Potonje jest slučaj jer su se subvencioniranim zajmom smanjili ukupni troškovi financiranja proizvođača, od čega je i predmetni proizvod ostvario korist. Nije dostavljen nikakav dokaz o tome da su predmetni proizvođači izvoznici financijskim sredstvima upravljali tako da na ukupni trošak financiranja društva ne utječe dodjela zajma.
(36)
Nakon privremene objave još je jedan proizvođač izvoznik u uzorku tvrdio da Komisija nije točno raspodijelila korist subvencioniranog zajma između dva različita pravna subjekta u istoj skupini, u kojoj samo jedan pravni subjekt proizvodi predmetni proizvod.
(37)
Komisija je prihvatila tu tvrdnju i raspodijelila korist na temelju prometa tih pravnih subjekata. Korist pripisana predmetnom proizvodu gotovo je jednaka nuli te je stoga ne bi trebalo uzimati u obzir u ukupnom iznosu subvencioniranja.
(38)
Nakon privremene objave i potom konačne objave, u pogledu zajmova protiv kojih su uvedene kompenzacijske mjere, jedan je proizvođač izvoznik u uzorku doveo u pitanje Komisijin izračun koeficijenta obrtaja koji je upotrijebljen pri raspodjeli koristi izvozu predmetnog proizvoda u Uniju. Tvrdio je da iznos izvozne prodaje predmetnog proizvoda treba podijeliti ukupnim prometom društva, uključujući prodaju pastrve i drugih proizvoda koji se prodaju na domaćem tržištu i izvoze u EU kako bi se izračunao koeficijent obrtaja radi određivanja iznosa subvencioniranih zajmova.
(39)
Komisija je tu tvrdnju prihvatila. Međutim, unatoč toj novoj metodi, marže subvencioniranih zajmova ostale su iste.
(40)
Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u vezi sa subvencioniranim zajmovima, potvrđuju se uvodne izjave 65. do 81. Privremene uredbe.
(41)
Uzimajući u obzir primjedbe zainteresiranih strana nakon privremene objave, marže subvencioniranih zajmova iznose kako slijedi:
Povlašteni zajmovi
Naziv društva
Marža subvencije
Özpekler
0,3 %
4. Skupine poljoprivrednih suosiguravatelja i stope potpore za premije
(42)
Budući da nije bilo primjedbi u vezi sa skupinama poljoprivrednih suosiguravatelja i stopama potpore za premije, potvrđuju se uvodne izjave 82. do 90. Privremene uredbe.
5. Subvencije za konzultantske usluge
(43)
S obzirom na to da nije bilo primjedbi u vezi sa subvencijama za konzultantske usluge, potvrđuje se uvodna izjava 91. Privremene uredbe.
6. Subvencije za gorivo i odlaganje ribarskih plovila
(44)
S obzirom na to da nije bilo primjedbi u vezi sa subvencijama za gorivo i odlaganje ribarskih plovila, potvrđuje se uvodna izjava 92. Privremene uredbe.
7. Izračun ukupnih marži subvencija
(45)
Nakon privremene objave dva društva u uzorku istaknula su administrativnu pogrešku pri zaokruživanju iznosa u izračunu ukupnih marži subvencija. Komisija je tu tvrdnju prihvatila i s tim u skladu ažurirala tablicu u nastavku.
(46)
Budući da nije bilo primjedbi u pogledu metode izračuna ukupnih marži subvencija, potvrđuju se metode navedene u uvodnim izjavama 93. do 98. Privremene uredbe.
(47)
Uzimajući u obzir primjedbe zainteresiranih strana, konačne marže subvencija koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Naziv društva
Marža subvencije
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Ponderirani prosjek uzorka
7,6 %
Marža subvencije na razini zemlje
9,5 %
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(48)
Nakon privremene objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da je Komisija iz ukupne proizvodnje Unije isključila podatke proizvođača iz Unije koji prerađuju živu ribu kupljenu od drugih proizvođača iz Unije. Tvrdili su da je industrija prerade ribe u Uniji zbog toga de facto bila isključena iz ispitnog postupka.
(49)
Nakon konačne objave ta je strana ponovila svoje primjedbe i dodala da je Komisija trebala izvršiti: i. integriranu analizu na temelju ukupne kombinirane proizvodnje uzgajivača i prerađivača u Uniji ili ii. analizu u dva koraka na temelju početne segmentirane analize štete u segmentu uzgajivača s jedne strane i segmentu prerađivača s druge strane i potom ih integrirati u analizu cjelokupne industrije. Tvrdilo se da bi potonje bilo u skladu sa sudskom praksom WTO-a u predmetu EZ - Salmon (9) te s prethodnom praksom Komisije (10). Međutim, ta strana nije dostavila nikakvu procjenu eventualnih učinaka alternativnih metoda na analizu štete. Na kraju, ista je zainteresirana strana tvrdila da metodologija nije usklađena s činjenicom da je uvoz namijenjen ponovnoj preradi uključen i u količinu uvoza i u količinu proizvodnje Unije.
(50)
Nakon konačne objave i turska je vlada tvrdila da bi podatke od proizvođača Unije koji prerađuju živu ribu kupljenu od drugih proizvođača Unije trebalo uključiti u ukupnu proizvodnju Unije.
(51)
Turska vlada dodala je da se količina proizvodnje koja je korištena za potrebe analize štete razlikuje od količine proizvodnje korištene za potrebe analize reprezentativnosti i da je stoga potencijalno netočna. Turska vlada ponovila je svoju primjedbu u pogledu navodnih nedostataka analize reprezentativnosti.
(52)
U trenutačni ispitni postupak uključeni su svi proizvođači žive, svježe, smrznute, filetirane i dimljene pastrve u Uniji. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 10. Privremene uredbe, uzorak proizvođača Unije obuhvaćao je različite korake i vrste proizvodnje (proizvodnja žive, svježe, smrznute, filetirane i dimljene pastrve) te se smatrao reprezentativnim za industriju Unije u cjelini. Gore navedena tvrdnja da je industrija prerade ribe de facto bila isključena iz analize stoga je odbačena kao netočna.
(53)
Nadalje, nije bilo dostupnih podataka koji bi Komisiji omogućili da izvrši segmentiranu analizu različitih koraka i vrsta proizvodnje. Osim toga, kako se napominje u uvodnoj izjavi 10. Privremene uredbe, industrija Unije izrazito je fragmentirana, s više od 700 malih i srednjih poduzeća, što je Komisiji onemogućilo prikupljanje podataka o različitim segmentima. Predložena segmentirana analiza stoga u ovom slučaju nije bila izvediva.
(54)
Na kraju, uvoz namijenjen ponovnoj preradi uključen je u iznos proizvodnje radi postizanja najbolje procjene količine proizvodnje. U svakom slučaju, uvoz predmetnog proizvoda (osim dimljene pastrve) namijenjen ponovnoj preradi činio je manje od 3 % ukupne proizvodnje Unije izračunane tom metodom i stoga alternativna metoda njegova isključenja iz iznosa proizvodnje Unije ne bi imala značajan učinak na taj pokazatelj štete.
(55)
Razlike u količinama proizvodnje izračunanima za potrebe analize reprezentativnosti i analize štete odraz su činjenice da su tijekom ispitnog postupka postale dostupne preciznije informacije, a analiza reprezentativnosti bila je utemeljena na razboritoj ocjeni dokaza prima facie koji su bili dostupni u vrijeme te analize. Komisija je odgovorila i na posebna pitanja turske vlade u pogledu analize reprezentativnosti pojedinačnom objavom poslanom 18. prosinca 2014. te tijekom saslušanja sa službenikom za saslušanje održanog 8. siječnja 2015. Stoga se odbacuje argument da su podaci o količini proizvodnje korišteni za potrebe analize štete potencijalno netočni zbog različitih izvora za analizu reprezentativnosti i analizu štete.
(56)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 123. Privremene uredbe, količina proizvodnje temeljila se na podacima Udruženja europskih proizvođača u akvakulturi (Federation of European Aquaculture Producers - „FEAP”) koji se prikupljaju na razini franko tvornica i odnose na izlovljenu živu ribu u svakoj državi članici. Udio uvoza namijenjen ponovnoj preradi dodan je količini proizvodnje žive ribe u Uniji na temelju podatka prikupljenih i provjerenih tijekom tog ispitnog postupka. Budući da se količina proizvodnje izračunava na osnovi ekvivalenta cijele ribe, nema razlike ako se izračunava za prvi oblik prodaje, tj. „živa”, ili posljednji mogući oblik prodaje, tj. „obrađena”. Dakle, da je količina prerađene ribe dodana količini žive ribe, kako je predložila zainteresirana strana, to bi za posljedicu imalo dvostruko računanje. Unatoč činjenici da se ukupna količina proizvodnje uglavnom temeljila na podacima o proizvodnji žive ribe kako bi se izbjeglo dvostruko računanje, primijenjenom metodom nisu se isključile druge vrste proizvodnje Unije (proizvodnja svježe, smrznute, filetirane i dimljene pastrve) i čimbenici štete odnose se na cjelokupnu industriju Unije, tj. živu ribu i daljnju preradu. Dakle, za razliku od onog što tvrdi ta strana, metodom određivanja ukupne količine proizvodnje Unije nije isključena industrija prerade pastrve. Stoga je taj argument odbačen.
(57)
U svakom slučaju, čak i da se prihvati metoda koju je predložila zainteresirana strana i da se podaci proizvođača Unije koji prerađuju živu ribu dodaju podacima proizvođača žive ribe u Uniji te da to uzrokuje precjenjivanje nekih pokazatelja štete kao što su količina proizvodnje, količina prodaje, proizvodni kapacitet i zapošljavanje, rezultat bi svejedno upućivao na ista kretanja u razmatranom razdoblju jer su količine koje je ostvarila prerađivačka industrija povezani s količinama proizvodnje žive ribe.
(58)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 99. i 100. Privremene uredbe.
2. Potrošnja u Uniji
(59)
Nakon privremene objave i kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 48., jedna zainteresirana strana tvrdila je da je Komisija isključila podatke proizvođača Unije koji prerađuju živu ribu kupljenu od drugih proizvođača žive ribe u Uniji i uključila samo količinu proizvodnje proizvođača Unije koji uvoze živu ribu radi daljnje prerade. Ta je strana tvrdila da je ukupna potrošnja u Uniji stoga podcijenjena. Nakon konačne objave ista je strana ponovila svoju primjedbu, a da je nije dodatno potkrijepila, osim hipotetskim primjerom povezanim s tržišnim udjelima, tvrdeći da je metoda Komisije za određivanje potrošnje u Uniji nelogična te da za posljedicu ima precijenjen tržišni udio turskog uvoza.
(60)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 52. i 56., industrija prerade ribe u Uniji ustvari nije bila isključena iz analize. Pa ipak, podaci o proizvodnji utvrđeni su na temelju količine žive ribe izračunane na osnovi ekvivalenta cijele ribe kako bi se izbjeglo dvostruko računanje. Isti bi se rezultat dobio da je ukupna količina proizvodnje utvrđena na temelju količine daljnje prerađene pastrve izražene u ekvivalentu cijele ribe. Međutim, da se količina prerađene ribe dodala količini žive ribe, kako je predložila zainteresirana strana, posljedica bi bila dvostruko računanje, čime bi se umjetno povećala ukupna količina proizvodnje i potrošnje u Uniji. Istodobno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 57., ti bi pokazatelji svejedno upućivali na ista kretanja u razmatranom razdoblju. Stoga su ti argumenti odbačeni.
(61)
Navodni učinak na tržišni udio turskog uvoza ispitan je u uvodnoj izjavi 64.
(62)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 101. do 105. Privremene uredbe.
3. Uvoz iz predmetne zemlje
3.1. Količina i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje
(63)
Nakon konačne objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da je Komisija isključila podatke proizvođača Unije koji prerađuju živu ribu kupljenu od drugih proizvođača žive ribe u Uniji i uključila samo količinu proizvodnje proizvođača Unije koji uvoze živu ribu radi daljnje prerade. Ta je strana tvrdila da se tom metodom precjenjuje tržišni udio turskog uvoza. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 59., strana ni na koji način nije potkrijepila tu tvrdnju, osim hipotetskim primjerom povezanim s tržišnim udjelima.
(64)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 60., podaci o proizvodnji utvrđeni su na temelju količine žive ribe izračunane na osnovi ekvivalenta cijele ribe kako bi se izbjeglo dvostruko računanje. Da se količina prerađene ribe dodala količini žive ribe, kako je predložila zainteresirana strana, posljedica bi bila dvostruko računanje, čime bi se umanjio tržišni udio turskog uvoza. Istodobno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 57., ti bi pokazatelji svejedno upućivali na ista kretanja u razmatranom razdoblju. Stoga je taj argument odbačen.
(65)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 106. do 108. Privremene uredbe.
3.2. Cijene uvoza iz predmetne zemlje i obaranje cijena
(66)
Nakon privremene objave jedna je strana tvrdila da uvozne cijene iz Turske ne bi trebalo određivati na temelju prosječne vrijednosti, nego prema vrsti proizvoda jer bi sastav vrste proizvoda i ponder pojedinačnih vrsta u tom sastavu znatno utjecali na prosječnu cijenu. Nakon konačne objave ista je strana ponovila svoju primjedbu, ali je nije dodatno potkrijepila.
(67)
Smatra se primjerenim da se za potrebe utvrđivanja i ispitivanja općih kretanja pokazatelja štete povezanih s cijenama predmetnog proizvoda u razmatranom razdoblju, kako je predviđeno člankom 3. Osnovne uredbe, upotrebljava ponderirana prosječna uvozna cijena koja se odnosi na predmetni proizvod kako je definiran. Naime, detaljni podaci prikupljaju se samo za razmatrano razdoblje. Stoga podaci na razini vrste proizvoda nisu dostupni za cijelo razmatrano razdoblje. U svakom slučaju, ponderirana prosječna uvozna cijena omogućila bi ispitivanje kretanja koje je primjenjivo na predmetni proizvod. Činjenica da bi se kretanje navodno razlikovalo za određene vrste proizvoda ne može poništiti opće kretanje. Na kraju, cijena se ponderira kako bi se u obzir uzeo ponder svake vrste proizvoda u okviru različitih sastava.
(68)
S druge strane, za potrebe određivanja obaranja cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 112. i 113. Privremene uredbe, Komisija je doista upotrijebila ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica te ih je usporedila s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda za uvoz predmetnog proizvoda turskih proizvođača u uzorku koji surađuju prema prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF, uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza.
(69)
Argument je odbačen iz gore navedenih razloga.
(70)
Nakon privremene objave ista je strana dovela u pitanje činjenicu da Komisija nije izvršila nikakvu prilagodbu za trošak nakon uvoza. Komisija je zbog te tvrdnje dodatno analizirala dostupne podatke te su upotrijebljeni prosječni troškovi nakon uvoza koje je imao povezani uvoznik proizvođača izvoznika u uzorku.
(71)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu proizvoda za poslove na istoj razini trgovine, prema potrebi primjereno prilagođena, i nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. S obzirom na prilagodbu prethodno opisanu u uvodnoj izjavi 70., ponderirana prosječna marža obaranja cijena za uvoz iz predmetne zemlje na tržištu Unije bila je između 2 % i 16 % (prosječna marža obaranja cijena bila je 6 %).
(72)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 109. do 111. i 114. do 117. Privremene odredbe.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.1. Opće napomene
(73)
Nakon privremene objave turska je vlada tvrdila da bi Komisija trebala dostaviti podatke o makroekonomskim pokazateljima štete izračunanima samo na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Strana je ponovila svoju tvrdnju nakon konačne objave. Praksa je Komisije da se makroekonomski pokazatelji utvrđuju i analiziraju na razini Unije, a ne na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Štoviše, smatra se da u pogledu makroekonomskih pokazatelja potpuni podaci o cjelokupnoj industriji Unije, koji obuhvaćaju podatke od društava u uzorku, bolje odražavaju stanje tijekom razmatranog razdoblja od podataka koji se odnose samo na dio industrije. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(74)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 118. do 122. Privremene uredbe.
4.2. Makroekonomski pokazatelji
4.2.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(75)
Nakon privremene objave i kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 9., jedna zainteresirana strana tvrdila je da je Komisija isključila podatke proizvođača iz Unije koji prerađuju živu ribu kupljenu od drugih proizvođača žive ribe u Uniji i uključila samo količinu proizvodnje proizvođača iz Unije koji uvoze živu ribu radi daljnje prerade. Ta je strana tvrdila da je ukupna količina proizvodnje u Uniji stoga podcijenjena.
(76)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52., Komisija je analizirala cjelokupnu industriju Unije uključujući proizvođače žive, svježe, smrznute, filetirane i dimljene pastrve i, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 56. i 60., na ukupnu količinu proizvodnje u Uniji nije utjecala metoda koju je primijenila Komisija. Stoga je taj argument odbačen.
(77)
Turska vlada tvrdila je da su podaci FEAP-a obuhvaćali podatke samo za 13 država članica te da je zbog toga ukupna količina proizvodnje Unije podcijenjena.
(78)
Podaci FEAP-a zaista ne obuhvaćaju države članice čija je ukupna količina proizvodnje manja od 1 000 tona („ekvivalent cijele ribe”) godišnje, ali to, s obzirom na male količine, ne bi znatno utjecalo na utvrđena kretanja. Osim toga, ta strana nije pokazala nijedan mogući učinak uključivanja preostalih država članica u ukupne podatke. Stoga je taj argument odbačen.
(79)
Nakon konačne objave turska je vlada tvrdila da su iznosi proizvodnje za dvije države članice koje su isključene, Bugarsku i Rumunjsku, u 2011. u stvari bili veći od 1 000 tona. Međutim, podaci o količini proizvodnje koje je dostavila turska vlada u osnovi se odnose na proizvodnju velike pastrve koja nije predmetni proizvod u trenutačnom ispitnom postupku. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(80)
Nakon privremene objave jedna je zainteresirana strana tvrdila da je proizvodni kapacitet, kako je prikazan u uvodnoj izjavi 124. Privremene uredbe, netočan jer je izračunan na osnovi netočno utvrđene količine proizvodnje iz uvodne izjave 75. Osim toga, ta zainteresirana strana tvrdila je da se stopa iskorištenosti kapaciteta ne bi trebala temeljiti na podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku jer su u uzorku bili proizvođači iz Unije koji predstavljaju razne faze proizvodnje, npr. dimljenje, a količina proizvodnje navodno je obuhvaćala samo živu pastrvu. Nakon konačne objave ta je strana tvrdila da je korištena formula bila pogrešna jer se temeljila na prosječnoj stopi iskorištenosti kapaciteta proizvođača u uzorku, a trebalo je upotrijebiti podatke industrije žive ribe, s jedne strane, i prerađivačke industrije, s druge strane. Strana je dodala da nisu uključeni ni podaci za prerađivačku industriju koja kupuje živu pastrvu u Uniji, što je navodno znatno utjecalo na određivanje ukupnog proizvodnog kapaciteta u Uniji. Strana je na kraju dodala da se određivanje kapaciteta nikako ne bi trebalo temeljiti na formuli, nego na stvarnim podacima proizvođača iz Unije.
(81)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 52., 56. i 60., Komisija nije isključila prerađivačku industriju u Uniji iz svoje analize i stoga je argument da je količina proizvodnje netočno izračunana odbačen. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 53., nije bilo dostupnih podataka koji bi Komisiji omogućili da izvede segmentiranu analizu s pomoću podataka o te dvije industrije. Iz istog razloga određenje kapaciteta nije se moglo temeljiti na stvarnim podacima za više od 700 malih i srednjih proizvođača iz Unije. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 123. i 124. Privremene uredbe, stopa iskorištenosti kapaciteta koju je utvrdila Komisija dosljedna je s količinom proizvodnje Unije. Stoga su odbačeni i argumenti da je kapacitet određen na temelju nepotpunih podataka o ukupnoj proizvodnji i da se stopa iskorištenosti kapaciteta ne bi trebali temeljiti na podacima proizvođača iz Unije u uzorku. U svakom slučaju, čak i da je alternativna metoda za izračun količine proizvodnje koju je predložila zainteresirana strana prihvaćen i da su podaci prerađivačke industrije u Uniji koja kupuje živu pastrvu u Uniji dodani podacima proizvođača žive ribe iz Unije, što bi za posljedicu imalo dvostruko računanje objašnjeno u uvodnoj izjavi 56., razvoj stope iskorištenosti kapaciteta pratio bi ista kretanja u razmatranom razdoblju. Stoga je taj argument odbačen.
(82)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 123. do 128. Privremene uredbe.
4.2.2. Količina prodaje i tržišni udio
(83)
Nakon privremene objave i kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 9., jedna zainteresirana strana tvrdila je da je Komisija isključila podatke proizvođača iz Unije koji prerađuju živu ribu kupljenu od drugih proizvođača žive ribe u Uniji i uključila samo količinu proizvodnje proizvođača iz Unije koji uvoze živu ribu radi daljnje prerade. Ta je strana tvrdila da je dio prerađivačke industrije u Uniji isključen iz analize i da je stoga količina prodaje industrije Unije podcijenjena, a tržišni udio izračunan na toj osnovi netočan. Nakon konačne objave ista je strana ponovila svoje primjedbe i dodala da se Komisija trebala osloniti na alternativne metode opisane u uvodnoj izjavi 49., ali nije potkrijepila tvrdnju o njihovoj važnosti za ovaj nalaz.
(84)
Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 52., 56. i 60., odbačen je argument da je količina proizvodnje netočno utvrđena i da dio industrije Unije nije uzet u obzir u analizi. U skladu s tim odbačen je i argument da su količina prodaje i tržišni udio netočno utvrđeni. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 53., segmentirana analiza nije bila izvediva i odbačena je. Međutim, prihvaćanje metode izračuna količine prodaje koju je predložila zainteresirana strana uzrokovalo bi dvostruko računanje i posljedično precjenjivanje količine prodaje i tržišnog udjela industrije Unije. Istodobno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 57., ti bi pokazatelji svejedno ukazivali na ista kretanja u razmatranom razdoblju. Stoga je taj argument odbačen.
(85)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 129. i 133. Privremene uredbe.
4.2.3. Rast
(86)
Budući da nije bilo primjedbi, potvrđuje se uvodna izjava 134. Privremene uredbe.
4.2.4. Zaposlenost i produktivnost
(87)
Nakon privremene objave i kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 9., jedna je strana tvrdila da je Komisija isključila podatke od proizvođača iz Unije koji prerađuju živu ribu koju su kupili od drugih proizvođača žive ribe iz Unije i da je zaposlenost stoga podcijenjena. Nakon konačne objave ta je strana tvrdila da je korištena formula bila pogrešna jer se temeljila na podacima o zaposlenosti za proizvođače u uzorku, a trebalo je upotrijebiti podatke za te dvije industrije. Strana je dalje tvrdila da nisu bili uključeni podaci prerađivača koji kupuju živu pastrvu u Uniji, što je navodno znatno utjecalo na određivanje ukupne zaposlenosti u Uniji. Strana je na kraju dodala da se određivanje zaposlenosti nikako ne bi trebalo temeljiti na formuli, nego na stvarnim podacima proizvođača iz Unije.
(88)
Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 52., 56. i 60. odbačen je argument da dio industrije Unije nije uzet u obzir u analizi. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 53., nije bilo dostupnih podataka koji bi Komisiji omogućili da izvede segmentiranu analizu s pomoću podataka o industriji žive ribe, s jedne strane, i industriji prerade, s druge. Iz istog razloga određivanje zaposlenosti nije se moglo temeljiti na stvarnim podacima za više od 700 malih i srednjih proizvođača iz Unije. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 136. Privremene uredbe, podaci o zaposlenosti koje je utvrdila Komisija dosljedni su s količinom proizvodnje Unije. Naime, Komisija je pri utvrđivanju podataka o zapošljavanju uzela u obzir cjelokupnu industriju Unije, uključujući prerađivačku industriju. Iz toga slijedi da je odbačen i argument da su podaci za zapošljavanje netočno utvrđeni. U svakom slučaju, čak i da je alternativna metoda za izračun količine proizvodnje koju je predložila zainteresirana strana prihvaćena i da su podaci prerađivačke industrije u Uniji koja kupuje živu pastrvu u Uniji dodani podacima proizvođača žive ribe iz Unije, što bi za posljedicu imalo dvostruko računanje objašnjeno u uvodnoj izjavi 56., razvoj zaposlenosti pratio bi ista kretanja u razmatranom razdoblju. Stoga je taj argument odbačen.
(89)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 135. do 137. Privremene uredbe.
4.3. Mikroekonomski pokazatelji
4.3.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(90)
Nakon privremene objave jedna je strana tvrdila da prodajne cijene industrije Unije ne bi trebalo utvrđivati na temelju prosječne vrijednosti, nego prema vrsti proizvoda jer bi sastav vrste proizvoda i ponder pojedinačnih vrsta u tom sastavu znatno utjecali na prosječnu cijenu. Nakon konačne objave ista je strana ponovila svoje primjedbe, ali ih nije dodatno potkrijepila.
(91)
Međutim, primjenom analogije, iz razloga navedenih u uvodnim izjavama 67. i 68., taj je argument odbačen.
(92)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 140. do 142. Privremene uredbe.
4.3.2. Troškovi rada
(93)
Budući da nije bilo primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 143. i 144. Privremene uredbe.
4.3.3. Zalihe
(94)
Budući da nije bilo primjedbi, potvrđuje se uvodna izjava 145. Privremene uredbe.
4.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(95)
Budući da nije bilo primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 146. do 151. Privremene uredbe.
5. Zaključak o šteti
(96)
Na temelju gore navedene ukupne analize relevantnih makroekonomskih i mikroekonomskih čimbenika te s obzirom na to da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se zaključci navedeni u uvodnim izjavama 152. do 155. Privremene uredbe da je cijela industrija Unije, uključujući sve različite korake i vrste proizvodnje (proizvodnja živih, svježih, smrznutih pastrva, fileta pastrve i dimljene pastrve) pretrpjela znatnu štetu u smislu članka 8. stavka 4. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Učinci subvencioniranog uvoza
(97)
Budući da nije bilo primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 157. do 161. Privremene uredbe.
2. Učinci drugih čimbenika
2.1. Uvoz iz trećih zemalja
(98)
Budući da nije bilo primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 162. do 165. Privremene uredbe.
2.2. Izvozni rezultati industrije Unije
(99)
Budući da nije bilo primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 166. i 168. Privremene uredbe.
2.3. Razvoj potrošnje
(100)
Budući da nije bilo primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 169. i 170. Privremene uredbe.
2.4. Tržišno natjecanje s drugim vrstama riba
(101)
Nakon privremene objave neke su zainteresirane strane ponovile svoju tvrdnju da je znatna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila uzrokovana tržišnim natjecanjem s drugim vrstama riba. Strane su navele studije (11) koje navodno pokazuju da druge vrste riba konkuriraju kalifornijskoj pastrvi u veličini porcije na njemačkom tržištu. Te su strane još tvrdile da je osim navodnog tržišnog natjecanja s velikom pastrvom, lososom i somom postojalo i tržišno natjecanje s bakalarom, velikim listom (ploča), skušom i škarpinom, što je uzrokovalo štetu industriji Unije.
(102)
Navedene studije na koje su upućivale te strane ne nude nikakve konačne dokaze ni u pogledu njemačkog tržišta ni u pogledu tržišta Unije u cjelini, kojima bi se te tvrdnje potkrijepile. Te se tvrdnje kose i s činjenicom da se turski uvoz kalifornijske pastrve u Uniji povećao tijekom razmatranog razdoblja i u smislu tržišnog udjela i u smislu količine prodaje.
(103)
Navodnim tržišnim natjecanjem s drugim vrstama ribe nikako se ne bi moglo objasniti općenito pogoršanje gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije i posebno gubitak tržišnog udjela u odnosu na uvoz iz Turske koji je tijekom razmatranog razdoblja bio u porastu.
(104)
Stoga su tvrdnje iznesene u tom pogledu odbačene.
(105)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 171. do 175. Privremene uredbe.
2.5. Administrativno i regulatorno opterećenje, zemljopisna ograničenja
(106)
Nakon privremene objave neke su zainteresirane strane ponovile svoju tvrdnju da se analizom nije uzeo u obzir negativan učinak administrativnog opterećenja u državama članicama.
(107)
Administrativno i regulatorno opterećenje, uključujući navodna ograničenja upotrebe određenih zemljopisnih područja u državama članicama za potrebe akvakulture kao mogući drugi uzročnik štete industriji Unije, obuhvaćeni su uvodnim izjavama 176. do 178. Privremene uredbe. Predmetne strane nisu dodatno potkrijepile svoju tvrdnju niti su u tom pogledu dostavile dodatne informacije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(108)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 176. do 178. Privremene uredbe.
2.6. Pritisak na cijene koji su izvršili veliki trgovci na malo
(109)
Nakon privremene objave neke su zainteresirane strane ponovile svoju tvrdnju da se analizom nije uzeo u obzir negativan učinak pritiska na cijene i velika pregovaračka snaga u sektoru trgovine na malo.
(110)
Pritisak na cijene i pregovaračka snaga u sektoru trgovine na malo kao mogući drugi uzročnici štete industriji Unije obuhvaćeni su uvodnim izjavama 179. do 181. Privremene uredbe. Te strane nisu dodatno potkrijepile svoju tvrdnju niti su u tom pogledu dostavile dodatne informacije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(111)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 179. do 181. Privremene uredbe.
2.7. Prekomjerna ulaganja, financijski troškovi, fluktuacije deviznih tečajeva i izvanredni gubici povezani sa sudskim sporovima
(112)
Nakon privremene objave neke su zainteresirane strane ponovile svoju tvrdnju da se analizom nije uzeo u obzir negativan učinak nekoliko drugih čimbenika koji utječu na pojedinačne proizvođače iz Unije, npr. navodna prekomjerna ulaganja, pitanja zaštite okoliša i sudski sporovi.
(113)
Međutim, ti su čimbenici obuhvaćeni uvodnim izjavama 182. do 186. Privremene uredbe. Te strane nisu dodatno potkrijepile svoju tvrdnju niti su u tom pogledu dostavile dodatne informacije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(114)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 182. do 186. Privremene uredbe.
3. Zaključak o uzročnosti
(115)
Na temelju prethodno navedenog i budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 187. do 189. Privremene uredbe da je znatnu štetu industriji Unije uzrokovao subvencionirani uvoz iz predmetne zemlje i da drugi pojedinačno i skupno analizirani čimbenici nisu prekinuli tu uzročno-posljedičnu vezu.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(116)
Budući da nije bilo primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 191. do 194. Privremene uredbe.
2. Interes nepovezanih uvoznika
(117)
Nakon uvođenja privremenih mjera javila su se još dva uvoznika tvrdeći da bi uvođenje pristojbi za pastrvu iz Turske imalo negativan učinak na njih. Međutim, te strane nisu potkrijepile svoju tvrdnju. Stoga su te tvrdnje odbačene.
(118)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 195. i 198. Privremene uredbe.
3. Interes korisnika, potrošača i dobavljača
(119)
Budući da nije bilo primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 199. do 203. Privremene uredbe.
4. Zaključak o interesu Unije
(120)
Na temelju gore navedenog i budući da nema drugih primjedbi, potvrđuje se uvodna izjava 204. Privremene uredbe da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz Turske nije u interesu Unije.
G. KOMPENZACIJSKE MJERE
(121)
Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u vezi sa subvencioniranjem, štetom, uzročnosti i interesom Unije potrebno je uvesti konačne kompenzacijske mjere kako bi se spriječilo da subvencionirani uvoz i dalje uzrokuje štetu industriji Unije.
1. Razina uklanjanja štete (marža štete)
(122)
S obzirom na prilagodbu prethodno opisanu u uvodnim izjavama 70. i 71. marže štete revidirane su u skladu s uvodnom izjavom 127. u nastavku.
(123)
Budući da nije bilo drugih primjedbi, potvrđuju se uvodne izjave 206. do 217. Privremene uredbe.
2. Konačne mjere
(124)
S obzirom na prethodno navedeno i u skladu s člankom 15. Osnovne uredbe, konačne bi kompenzacijske pristojbe trebalo uvesti u skladu s pravilom o manjem iznosu pristojbe iz članka 15. stavka 1. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i marže subvencije. Iznos tih pristojbi potrebno je postaviti na razinu najniže marže subvencije i štete.
(125)
S obzirom na visoku stopu suradnje turskih proizvođača izvoznika, pristojba za „sva ostala društva” utvrđena je na razini najviše pristojbe koja će se uvesti za društva u uzorku ili koja surađuju u ispitnom postupku. Pristojbe za „sva ostala društva” primjenjivat će se na ona društva koja ne surađuju u ispitnom postupku.
(126)
Za turska društva koja surađuju izvan uzorka koja su navedena u Prilogu, konačna stopa pristojbe utvrđena je u visini ponderiranog prosjeka stopa društava u uzorku.
(127)
Na temelju prethodno navedenog konačne stope kompenzacijske pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Društvo
Marža subvencije
Marža štete
Kompenzacijska pristojba
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Ostala društva koja surađuju
7,6 %
23 %
7,6 %
Sva ostala društva
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Prethodno navedene kompenzacijske pristojbe utvrđuju se u obliku pristojbi ad valorem, tj. razmjerno vrijednosti uvoza.
(129)
Pojedinačne stope kompenzacijske pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih društava. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti.
(130)
Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
(131)
Društva mogu zahtijevati primjenu tih pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe ako naknadno promijene naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (12). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, u Službenom listu Europske unije objavit će se obavijest o promjeni imena.
(132)
Kako bi se osigurala ispravna primjena kompenzacijskih mjera, preostalu pristojbu za sva ostala društva potrebno je primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, nego i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.
3. Preuzimanje obveza
(133)
Nakon objave Privremene uredbe 15 proizvođača izvoznika ponudilo je preuzimanje obveza u pogledu cijena u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe.
(134)
Komisija je pažljivo analizirala te ponude s obzirom na specifični kontekst odnosa s Turskom. Komisija je, međutim, smatrala da takvo preuzimanje obveza ne bi bilo praktično u trenutačnom postupku zbog velikog broja načina obrade predmetnog proizvoda, znatnih razlika u cijeni među različitim načinima obrade predmetnog proizvoda i rizika međusobne kompenzacije zbog prodaje drugih proizvoda istim kupcima.
(135)
Nakon konačne objave jedna je zainteresirana strana (AEA) tvrdila da razlozi zbog kojih se preuzimanje obveza smatra nepraktičnim nisu točni. Prvo, tvrdila je da je broj načina obrade ograničen i da ih se jasno može odrediti s pomoću oznaka TARIC te da se određene načine obrade prema potrebi može grupirati; drugo, da postojanje velikih razlika u cijeni među različitim načinima obrade ne bi učinilo preuzimanje obveza nepraktičnim jer bi se mogle odrediti različite najniže uvozne cijene za različite načine obrade i, na kraju, da je prethodno bilo prihvaćeno slično preuzimanje obveza u slučaju drugih ribljih proizvoda (losos) (13).
(136)
Prvo, proizvođači izvoznici u uzorku koji su ponudili preuzimanje obveza i o kojima je Komisija imala detaljne informacije izvozili su sedam različitih načina obrade predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ti se načini obrade ne mogu jasno odrediti s pomoću oznaka TARIC. Nadalje, svako grupiranje načina obrade za koje su potrebne različite cijene moglo bi dovesti do međusobne kompenzacije među najnižim uvoznim cijenama različitih načina obrade. Drugo, ako bi se veliki broj proizvođača izvoznika i načina obrade te znatne razlike u cijeni među načinima obrade mogli ublažiti velikim brojem najnižih uvoznih cijena kako je predložila zainteresirana strana, praćenje preuzimanja obveza bilo bi još nepraktičnije. Treće, ublažavanje rizika međusobne kompenzacije stalnim praćenjem odredbe da se drugi proizvodi više ne prodaju istim kupcima značilo bi nerazmjerno trošenje sredstava te bi stoga bilo nepraktično. Na kraju, preuzimanje obveza koje je bilo prihvaćeno u slučaju lososa pokazalo se nepraktičnim, o čemu svjedoči veliki broj povlačenja obveza u razdoblju trajanja tih mjera. Iz gore navedenih razloga odbačeni su argumenti da bi preuzimanje obveza bilo praktično u ovom slučaju.
(137)
Stoga je ponuđeno preuzimanje obveza u pogledu cijena odbačeno.
4. Konačna naplata privremenih pristojbi
(138)
S obzirom na utvrđene marže subvencije i razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, trebalo bi konačno naplatiti iznose osigurane privremenom kompenzacijskom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom. Osigurane iznose koji premašuju konačne stope kompenzacijske pristojbe trebalo bi osloboditi.
(139)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (14),
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna kompenzacijska pristojba na uvoz kalifornijske pastrve (Oncorhynchus mykiss):
-
živa, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje, ili
-
svježa, rashlađena, smrznuta i/ili dimljena:
-
u obliku cijele ribe (s glavom), bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje, ili
-
bez glave, bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1 kg ili manje, ili
-
u obliku fileta pojedinačne mase 400 g ili manje,
trenutačno razvrstane u oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 i ex 0305 43 00 (oznake TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 i 0305430011) i podrijetlom iz Turske.
2. Stope konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena društva, iznose kako slijedi:
Društvo
Kompenzacijska pristojba
Dodatna oznaka TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd. Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Društva navedena u Prilogu
7,6 %
Sva ostala društva
9,5 %
B999
3. Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim kompenzacijskim pristojbama u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 1195/2014. Oslobađaju se osigurani iznosi koji premašuju konačne stope kompenzacijske pristojbe.
Članak 3.
Ako bilo koji novi proizvođač izvoznik iz Turske Komisiji dostavi dostatne dokaze da:
-
nije u Uniju izvozio proizvod opisan u članku 1. stavku 1. za vrijeme ispitnog postupka (1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013.),
-
nije povezan ni s jednim izvoznikom ili proizvođačem iz Turske na kojega se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom,
-
stvarno je u Uniju izvozio predmetni proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se mjere temelje ili je ušao u neopozivu ugovornu obvezu izvoza značajne količine u Uniju,
članak 1. stavak 2. može se izmijeniti dodavanjem novog proizvođača izvoznika trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak te time podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 7,6 %.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. veljače 2015.