РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1075/2013 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 18 октомври 2013 година
относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции
(преработен текст)
(ЕЦБ/2013/40)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Тъй като е необходимо Регламент (ЕО) № 24/2009 на Европейската централна банка от 19 декември 2008 г. относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (ЕЦБ/2008/30) (2) да бъде съществено изменен, по-специално с оглед на Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз (3), той следва да бъде преработен от съображения за яснота.
(2)
В член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 се предвижда, че за изпълнението на изискванията си за статистическа отчетност, Европейската централна банка (ЕЦБ), подпомагана от националните централни банки (НЦБ), има правото да събира статистическа информация от общата съвкупност от отчетни единици и съобразно нуждите за изпълнение на задачите на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ). Съгласно член 2, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 2533/98 дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (наричани по-долу „ДСИЦ“), са част от общата съвкупност от отчетни единици за целите на изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, inter alia, в областта на паричната и финансовата статистика. Освен това член 3 от Регламент (ЕО) № 2533/98 изисква ЕЦБ да определи действителната съвкупност от отчетни единици в рамките на общата съвкупност от отчетни единици и ѝ дава право частично или изцяло да освободи конкретни категории отчетни единици от изпълнение на изискванията ѝ за статистическа отчетност.
(3)
Целта на данните за ДСИЦ е да се предоставят на ЕЦБ подходящи статистически данни за финансовите дейности на подсектора на ДСИЦ в държавите членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-долу „държави членки от еврозоната“), които се разглеждат като една икономическа територия.
(4)
Предвид тесните връзки между секюритизационните дейности на ДСИЦ и парично-финансовите институции (ПФИ) се изисква последователно, допълващо се и интегрирано отчитане от ДСИЦ и ПФИ. Поради това е необходимо статистическата информация, предоставена в съответствие с настоящия регламент, да се разглежда заедно с изискванията за данни, предоставяни от ПФИ, относно секюритизирани кредити, както е установено в Регламент (ЕС) № 1071/2013 на Европейската централна банка от 24 септември 2013 г. относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (ЕЦБ/2013/33) (4).
(5)
Интегрираният подход за отчитане на ДСИЦ и ПФИ и дерогациите, предвидени в настоящия регламент, целят минимизиране на разходите по отчитането за отчетните единици и избягване на застъпване при отчитането на статистическа информация от ДСИЦ и ПФИ.
(6)
НЦБ следва да бъдат оправомощени да освобождават ДСИЦ от изисквания за статистическа отчетност, които биха предизвикали неоснователно високи разходи, сравнени с тяхната статистическа полза.
(7)
Въпреки че регламентите, приети от ЕЦБ, съгласно член 34.1 от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), не създават права и не възлагат задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. Съображение 17 от Регламент (ЕО) № 2533/98 припомня, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение за организиране и прилагане на национално равнище на всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за уместни при събирането на статистическата информация, необходима за изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, както и своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(8)
Следва да се прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, установени в член 8 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(9)
Член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 предвижда, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламенти или решения на ЕЦБ,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
„ДСИЦ“ означава предприятие, което е създадено съгласно националното право или правото на Съюза по силата на едно от следните:
i)
договорно право, като взаимен фонд, управляван от управляващи дружества;
ii)
право за доверително управление;
iii)
дружествено право, като акционерно дружество или дружество с ограничена отговорност;
iv)
друг подобен механизъм;
и чиято основна дейност отговаря едновременно на следните два критерия:
а)
предприятието възнамерява да извършва или извършва една или повече секюритизационни транзакции и структурата му е предназначена да изолира задълженията за плащане на предприятието от тези на инициатора, или на застрахователното, или презастрахователното предприятие; и
б)
предприятието емитира или възнамерява да емитира дългови ценни книжа, други дългови инструменти, дялови единици на секюритизационни фондове и/или финансови деривати (наричани по-долу „инструментите за финансиране“) и/или юридически или икономически притежава или може да притежава базови активи, използвани при емитиране на инструменти за финансиране, които се предлагат за продажба на обществеността или са продадени на базата на частни емисии.
Това определение не включва:
а)
парично-финансови институции (ПФИ), както са определени в член 1 от Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33);
б)
инвестиционни фондове (ИФ), както са определени в член 1 от Регламент (ЕС) № 1073/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно статистиката на активите и пасивите на инвестиционните фондове (ЕЦБ/2013/38) (5);
в)
застрахователни предприятия или презастрахователни предприятия, както са определени в член 13 от Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (6);
г)
лица, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, които управляват и/или предлагат алтернативни инвестиционни фондове, както са определени в член 4, параграф 1 от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, които попадат в приложното поле на Директива 2011/61/ЕС съгласно член 2 от нея (7);
2.
„секюритизация“ означава транзакция или схема, при която лице, което е отделено от инициатора или застрахователно или презастрахователно предприятие, и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, емитира инструменти за финансиране за инвеститори, и е изпълнено едно или повече от следните:
а)
актив или съвкупност от активи, или част от тях, е прехвърлен на лице, което е отделено от инициатора и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, или чрез прехвърляне на правото на собственост или правото на ползване върху тези активи от инициатора, или чрез синдикиране;
б)
кредитният риск на актива или съвкупността от активи, или част от тях, е прехвърлен чрез използването на кредитни деривати, гаранции или друг подобен механизъм на инвеститорите в инструментите за финансиране, емитирани от лице, което е отделено от инициатора и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата;
в)
застрахователните рискове са прехвърлени от застрахователно или презастрахователно предприятие на отделено лице, което е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, при което лицето изцяло финансира своята експозиция към такива рискове чрез емитиране на инструменти за финансиране, а правата за изплащане на инвеститорите в тези инструменти са подчинени на презастрахователните задължения на лицето;
Когато са емитирани такива инструменти за финансиране, те не представляват задължения за плащане на инициатор или застрахователно или презастрахователно предприятие;
3.
„инициатор“ означава лицето, прехвърлящо активи или съвкупност от активи, и/или кредитния риск на активите или на съвкупността от активи на секюритизационната структура;
4.
„отчетна единица“ има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
5.
„резидент“ има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98. За целите на настоящия регламент, ако за юридическо лице липсва физическо измерение, неговото постоянно пребиваване се определя от икономическата територия, съгласно чието право е учредено лицето. Ако лицето не е формално учредено, за критерий се използва юридическото седалище, по-точно държавата, чиято правна система урежда създаването и съществуването на лицето;
6.
„съответна НЦБ“ е НЦБ на държава членка от еврозоната, в която ДСИЦ е резидент;
7.
„предприемане на дейност“ означава всяка дейност, включително всякакви подготвителни мерки, свързани със секюритизацията, различни от самото установяване на лице, което не се очаква да започне секюритизационна дейност в следващите шест месеца. Всяка дейност, започната от ДСИЦ, след като секюритизационната дейност става обозрима, означава предприемане на дейност.
Член 2
Съвкупност от отчетни единици
1. ДСИЦ резиденти на територията на държави членки от еврозоната образуват общата съвкупност от отчетни единици. Общата съвкупност от отчетни единици подлежи на задължението, установено в член 3, параграф 2.
2. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от общата съвкупност от отчетни единици, с изключение на тези ДСИЦ, които съгласно член 5, параграф 1, буква в) са изцяло освободени от изисквания за статистическа отчетност. Действителната съвкупност от отчетни единици подлежи на изискванията за статистическа отчетност, установени в член 4, като се спазват дерогациите, установени в член 5. ДСИЦ, които са задължени да отчитат своите годишни финансови отчети съгласно член 5, параграф 3 или към които се прилагат ad hoc отчетни задължения съгласно член 5, параграф 5, образуват също част от действителната съвкупност от отчетни единици.
3. Ако ДСИЦ не е юридическо лице съгласно неговото национално право, лицата, които са правно овластени да представляват ДСИЦ, или при липса на формално представителство - лицата, които съгласно приложимото национално право носят отговорност за действията на ДСИЦ, се считат за отчетни единици съгласно настоящия регламент.
Член 3
Списък на ДСИЦ за статистически цели
1. Изпълнителният съвет съставя и поддържа за статистически цели списък на ДСИЦ, които образуват общата съвкупност от отчетни единици, към които се прилага настоящият регламент. ДСИЦ представят на НЦБ данните, които НЦБ изискват в съответствие с Насоки ЕЦБ/2007/9 от 1 август 2007 г. относно паричната статистика и статистиката на финансовите институции и пазари (8). НЦБ и ЕЦБ правят достъпни този списък и неговите актуализации в подходяща форма, включително по електронен път, чрез интернет или, по искане от съответната отчетна единица, на хартия.
2. ДСИЦ информира съответната НЦБ за своето съществуване в срок до една седмица от датата, на която ДСИЦ е предприело дейност, независимо от това дали очаква да бъде обект на някое от изискванията за статистическа отчетност съгласно настоящия регламент.
3. Ако последният достъпен електронен вариант на посочения в параграф 1 списък е неточен, ЕЦБ не налага санкции на отчетна единица, която не е изпълнила надлежно изискванията за статистическа отчетност, доколкото изискването, посочено в параграф 2, е изпълнено и отчетната единица е разчитала добросъвестно на неправилния списък.
Член 4
Тримесечни изисквания за статистическа отчетност и правила за отчитане
1. Действителната съвкупност от отчетни единици предоставя на съответната НЦБ, на тримесечие, данни за салдата, финансовите транзакции и отписванията/намаляванията на стойността на активите и пасивите на ДСИЦ, в съответствие с приложения I и II.
2. НЦБ могат да събират статистическата информация за емитирани и притежавани от ДСИЦ ценни книжа, необходима за изпълнение на изискванията за статистическа отчетност по параграф 1, на база ценна книга по ценна книга, доколкото данните, посочени в параграф 1, могат да се извлекат съгласно минималните статистически стандарти, определени в приложение III. Без да се засягат изискванията за своевременност, изложени в член 6, НЦБ могат да изискват предоставянето на данни ценна книга по ценна книга за финансови транзакции с ценни книжа, притежавани от ДСИЦ в съответствие с един от подходите, посочени в приложение I, част I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1011/2012 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2012/24) (9).
3. Без да се засягат правилата за отчитане, установени в приложение II, всички активи и пасиви на ДСИЦ се отчитат съгласно настоящия регламент в съответствие с правилата за отчитане, установени в съответното национално законодателство, транспониращо Директива 86/635/ЕИО на Съвета от 8 декември 1986 г. относно годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети на банки и други финансови институции (10). Счетоводните правила от съответното национално законодателство, транспониращо Четвърта директива 78/660/ЕИО на Съвета от 25 юли 1978 г., приета на основание член 54, параграф 3, буква ж) от Договора, относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества (11), се прилагат за ДСИЦ, които не попадат в обхвата на националното законодателство, транспониращо Директива 86/635/ЕИО. Всички други относими национални или международни счетоводни стандарти или практики се прилагат за ДСИЦ, които не попадат в националното законодателство, транспониращо някоя от тези директиви.
4. Когато параграф 3 изисква отчитането на инструменти на база преоценка по текуща пазарна цена, НЦБ могат да освободят ДСИЦ от отчитането на тези инструменти на база преоценка по текуща пазарна цена, ако възникналите разходи за ДСИЦ биха били неоснователно високи. В този случай ДСИЦ прилагат оценката, използвана за целите на инвеститорските доклади.
5. Когато съгласно националните пазарни практики, наличните данни се отнасят до някоя дата в рамките на тримесечието, НЦБ могат да разрешат на отчетните единици да отчитат тези тримесечни данни, ако данните са съвместими и ако са взети предвид големите транзакции, настъпили между тази дата и края на тримесечието.
6. Вместо да предоставят данните за финансовите транзакции, посочени в параграф 1, отчетните единици могат, съгласувано със съответната НЦБ, да предоставят корекции от преоценка и други изменения в обема, които позволяват НЦБ да извлече финансовите транзакции.
7. Вместо да предоставят данни за отписвания/намалявания на стойността, посочени в параграф 1, отчетната единица може, съгласувано със съответната НЦБ, да предостави друга информация, която позволява на НЦБ да извлече необходимите данни за отписвания/намалявания на стойността.
Член 5
Дерогации
1. НЦБ могат да предоставят дерогации от изискванията за статистическа отчетност, посочени в член 4, както следва:
а)
За кредити, предоставени от ПФИ от еврозоната, с разбивка по матуритет, сектор и резидентност на длъжниците, и където ПФИ продължават да обслужват секюритизираните кредити по смисъла на Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), НЦБ могат да предоставят на ДСИЦ дерогации от отчитането на данни за тези кредити. Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) предвижда тези данни да се отчитат.
б)
НЦБ могат да освободят ДСИЦ от всички изисквания за статистическа отчетност, посочени в приложение I, освен от задължението да отчитат на тримесечие данни за салдата на общите активи в края на тримесечието, при условие че ДСИЦ, които допринасят за тримесечната сметка за агрегирани активи, представляват най-малко 95 % от общите активи по салда на ДСИЦ във всяка държава членка от еврозоната. НЦБ проверяват своевременно изпълнението на това условие, за да разрешат или оттеглят, ако е необходимо, всяка дерогация с действие от началото на всяка календарна година.
в)
Доколкото данните, посочени в член 4, могат да се извлекат, съгласно минималните статистически стандарти, описани в приложение III, от други статистически, публични или надзорни източници на данни и без да се засягат букви а) и б), НЦБ могат, след консултиране с ЕЦБ, изцяло или частично да освободят отчетните единици от изискванията за статистическа отчетност, посочени в приложение I.
2. ДСИЦ могат да изберат, с предварителното съгласие на съответната НЦБ, да не използват дерогациите, посочени в параграф 1, и вместо това да изпълнят пълните изисквания за статистическа отчетност, определени в член 4.
3. ДСИЦ, които се ползват от дерогация по смисъла на параграф 1, буква в), предоставят годишните си счетоводни отчети на съответната НЦБ, ако те не са достъпни от публични източници, в рамките на шест месеца след края на отчетния период или възможно най-рано след това, съгласно приложимата национална правна практика, където ДСИЦ е резидент. Съответната НЦБ уведомява тези ДСИЦ, спрямо които се прилага това изискване за отчетност.
4. Съответната НЦБ оттегля дерогацията, установена в параграф 1, буква в), ако данните от статистически стандарти, сравними с тези, посочени в настоящия регламент, не са били предоставени навреме на съответната НЦБ за три последователни отчетни периода, независимо от всяко неизпълнение, по причина на съответното ДСИЦ. ДСИЦ започва отчитането на данни, както е посочено в член 4, не по-късно от три месеца от датата, на която съответната НЦБ е уведомила отчетните единици, че дерогацията е оттеглена.
5. Без да се засяга параграф 3, за да се отговори на изискванията, посочени в настоящия регламент, НЦБ могат да отправят ad hoc изисквания за статистическа отчетност към ДСИЦ, на които са предоставени дерогации по смисъла на параграф 1, буква в). ДСИЦ отчитат информацията, поискана на ad hoc база, в рамките на 15 работни дни след искането, направено от съответната НЦБ.
Член 6
Срокове
НЦБ представят на ЕЦБ данни за агрегирани тримесечни активи и пасиви, покриващи позициите на резидентни ДСИЦ, до края на работния ден на 28-ия работен ден, следващ края на тримесечието, за което се отнасят данните. НЦБ определят крайни срокове за получаване на данни от отчетните единици.
Член 7
Минимални стандарти и национални правила за отчитане
1. Отчетните единици спазват изискванията за статистическа отчетност, приложими спрямо тях, в съответствие с минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, предвидени в приложение III.
2. НЦБ определят и прилагат, в съответствие с националните изисквания, правилата за отчитане, които да бъдат спазвани от действителната съвкупност от отчетни единици. НЦБ гарантират, че тези правила за отчитане осигуряват изискуемата статистическа информация и позволяват точна проверка за съответствие с концепции и с минималните стандарти за предаване, точност и ревизии, предвидени в приложение III.
Член 8
Проверка и принудително събиране
НЦБ упражняват правото да проверяват или да събират принудително информацията, която отчетните единици трябва да предоставят съгласно настоящия регламент, без да се засяга правото на ЕЦБ тя самата да упражнява тези права. По-специално, НЦБ упражняват това право, когато дадена институция, включена в действителната съвкупност от отчетни единици, не покрива минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, предвидени в приложение III.
Член 9
Първо отчитане
1. Първото отчитане започва с тримесечни данни за четвъртото тримесечие на 2014 г.
2. Когато отчитат данни за първи път, ДСИЦ, които предприемат дейност след 31 декември 2014 г., предоставят данни на тримесечие, започвайки от началото на секюритизационната дейност.
3. Когато отчитат данни за първи път, ДСИЦ, които предприемат дейност преди приемане на еврото в тяхната държава членка след 31 декември 2014 г., предоставят данни на тримесечие, от референтния период, през който държавата членка е приела еврото. За референтния период, през който държавата членка е приела еврото, ДСИЦ отчита само салда.
Член 10
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 24/2009 (ЕЦБ/2008/30) се отменя, считано от 1 януари 2015 година.
2. Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент.
Член 11
Заключителна разпоредба
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 18 октомври 2013 година.
UREDBA (EU) br. 1075/2013 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 18. listopada 2013.
o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama
(preinačena)
(ESB/2013/40)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,
budući da:
(1)
S obzirom na to da se Uredba (EZ) br. 24/2009 Europske središnje banke od 19. prosinca 2008. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2008/30) (2) mora u bitnome izmijeniti, naročito u smislu Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (3), potrebno ju je preinačiti zbog jasnoće.
(2)
Uredba (EZ) br. 2533/98 određuje u članku 2. stavku 1. da, kako bi ispunila svoje statističke izvještajne zahtjeve, Europska središnja banka (ESB), uz pomoć nacionalnih središnjih banaka (NSB), ima pravo prikupljati statističke podatke u okviru referentne izvještajne populacije i u okviru potrebnom za izvršavanje zadaća Europskog sustava središnjih banaka (ESSB). U članku 2. stavku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 2533/98 određeno je da financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (u daljnjem tekstu: „FVC”) čine dio referentne izvještajne populacije za potrebe ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a, između ostalog, u području monetarne i financijske statistike. Nadalje, prema članku 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98, ESB je dužan odrediti stvarnu izvještajnu populaciju u okviru referentne izvještajne populacije i ima pravo u potpunosti ili djelomično izuzeti određene grupe izvještajnih jedinica iz svojih statističkih izvještajnih zahtjeva.
(3)
Svrha podataka financijskih društava posebne namjene je da se ESB-u pruži odgovarajuća statistika o financijskim aktivnostima podsektora financijskih društava posebne namjene u državama članicama čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: „države članice europodručja”) koje se smatraju jednim gospodarskim područjem.
(4)
S obzirom na usku povezanost sekuritizacijskih aktivnosti financijskih društava posebne namjene i monetarnih financijskih institucija (MFI), potrebno je usklađeno, komplementarno i integrirano izvješćivanje monetarnih financijskih institucija i financijskih društava posebne namjene. Stoga je statističke podatke dostavljene u skladu s ovom Uredbom potrebno razmatrati zajedno sa zahtjevima koji se odnose na podatke monetarnih financijskih institucija o sekuritiziranim kreditima, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2013/33) (4).
(5)
Cilj pristupa integriranog izvještavanja financijskih društava posebne namjene i monetarnih financijskih institucija i odstupanja predviđenih u ovoj Uredbi jest smanjenje tereta izvještavanja za izvještajne jedinice te izbjeći preklapanja u izvješćivanju statističkih podataka od strane financijskih društava posebne namjene i monetarnih financijskih institucija.
(6)
Nacionalne središnje banke trebale bi imati pravo izuzimanja financijskih društava posebne namjene iz statističkih izvještajnih zahtjeva koji bi uzrokovali nerazumno visoke troškove u usporedbi s njihovim koristima za statistiku.
(7)
Iako uredbe koje ESB donosi na temelju članka 34. stavka 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”) ne daju nikakva prava, odnosno ne nameću nikakve obveze državama članicama čija valuta nije euro (dalje u tekstu: „države članice izvan europodručja”), članak 5. Statuta ESSB-a primjenjuje se i na države članice europodručja i na države članice izvan europodručja. Uvodna izjava 17. Uredbe (EZ) br. 2533/98 odnosi se na činjenicu da članak 5. Statuta ESSB-a zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice izvan europodručja smatraju potrebnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja.
(8)
Primjenjuju se standardi zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka, kako je utvrđeno u članku 8. Uredbe (EZ) br. 2533/98.
(9)
Članak 7. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da je ESB ovlašten izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene uredbama ili odlukama ESB-a,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
1.
„FVC” znači poduzeće osnovano prema nacionalnom pravu ili pravu Unije, na temelju jednog od sljedećeg:
i.
ugovornog prava kao zajedničkog fonda kojim upravljaju društva za upravljanje;
ii.
zakonodavstva koje regulira fondove;
iii.
prava društava kao dioničko društvo ili društvo s ograničenom odgovornošću;
iv.
bilo kojeg drugog sličnog mehanizma;
i čija osnovna djelatnost ispunjava oba sljedeća kriterija:
(a)
namjerava provoditi ili provodi jednu ili više sekuritizacijskih transakcija te je ustrojeno s namjerom izdvajanja obveza plaćanja poduzeća od obveza inicijatora ili obveza osiguravajućeg ili reosiguravajućeg poduzeća;
(b)
izdaje ili namjerava izdavati dužničke vrijednosne papire, druge dužničke vrijednosne papire, udjele sekuritizacijskog fonda, i/ili izvedene financijske instrumente (dalje u tekstu: „financijski instrumenti”) i/ili u pravnom ili ekonomskom smislu ima u vlasništvu ili može imati u vlasništvu imovinu koja je temelj za izdavanje financijskih instrumenata, koji su ponuđeni za prodaju javnosti ili se prodaju na temelju privatnih plasmana.
Ova definicija ne uključuje:
(a)
monetarne financijske institucije kako su određene u članku 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33);
(b)
investicijske fondove kako su određeni u članku 1. Uredbe (EU) br. 1073/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38) (5);
(c)
osiguravajuća i reosiguravajuća poduzeća kako su određena u članku 13. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (6);
(d)
upravitelji alternativnih investicijskih fondova koji upravljaju i/ili trguju alternativnim investicijskim fondovima kao što je određeno u članku 4. stavku 1. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (7), koji ulaze u područje primjene Direktive 2011/61/EU sukladno njezinom članku 2.;
2.
„sekuritizacija” znači transakcija ili shema prema kojoj subjekt, koji je odvojen od inicijatora ili osiguravajućeg ili reosiguravajućeg poduzeća, te je osnovan ili služi za potrebe transakcije ili sheme, izdaje financijske instrumente investitorima, i:
(a)
imovina ili skup imovine, ili njegov dio prenosi se na subjekt koji je odvojen od inicijatora te je osnovan ili služi za potrebe transakcije ili sheme, bilo putem prijenosa prava vlasništva ili koristi od vlasništva nad tom imovinom od strane inicijatora ili putem podsudjelovanja;
(b)
kreditni rizik vezan uz imovinu ili skup imovine ili dio tog rizika se prenosi upotrebom kreditnih izvedenih instrumenata, jamstava ili bilo kojeg sličnog mehanizma, investitorima u financijske instrumente, koje izdaje subjekt koji je odvojen od inicijatora te je osnovan ili služi za potrebe transakcije ili sheme;
(c)
rizici osiguranja prenose se od osiguravajućeg ili reosiguravajućeg poduzeća na poseban subjekt koji je osnovan ili služi za potrebe transakcije ili sheme, pri čemu subjekt u potpunosti financira svoju izloženost tim rizicima putem izdavanja financijskih instrumenata, a prava otplate investitora na tim financijskim instrumentima podređena su obvezi reosiguranja subjekta.
Kada se izdaju takvi financijski instrumenti, oni ne predstavljaju obveze plaćanja inicijatora ili osiguravajućeg ili reosiguravajućeg poduzeća;
3.
„inicijator” znači prenositelj imovine ili skupa imovine i/ili kreditnog rizika imovine ili skupa imovine na sekuritizacijsku strukturu;
4.
„izvještajna jedinica” ima isto značenje kao što je određeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98;
5.
„rezident” ima isto značenje kao što je određeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98. Za potrebe ove Uredbe, ako pravnom subjektu nedostaje fizički element, njegova rezidentnost određuje se gospodarskim područjem po čijim je zakonima subjekt osnovan. Ako subjekt nije osnovan, kao kriterij upotrebljava se pravna pripadnost, to jest država čiji pravni sustav uređuje osnivanje i postojanje subjekta;
6.
„odgovarajući NSB” znači NSB države članice europodručja u kojoj je financijsko društvo posebne namjene rezident;
7.
„početak poslovanja” označava svaku aktivnost, uključujući i sve pripremne mjere, vezane uz sekuritizaciju, osim pukog osnivanja subjekta od kojeg se ne očekuje početak sekuritizacijske aktivnosti u sljedećih šest mjeseci. Svaka aktivnost financijskog društva posebne namjene koja se poduzme nakon što se predvidi sekuritizacijska aktivnost znači početak poslovanja.
Članak 2.
Izvještajna populacija
1. Financijska društva posebne namjene koja su rezidenti na državnom području države članice europodručja čine referentnu izvještajnu populaciju. Na referentnu izvještajnu populaciju primjenjuju se obveze određene u članku 3. stavku 2.
2. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od referentne izvještajne populacije, osim onih financijskih društava posebne namjene koja su u potpunosti izuzeta iz statističkih izvještajnih zahtjeva u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c). Na stvarnu izvještajnu populaciju primjenjuju se statistički izvještajni zahtjevi iz članka 4. te odstupanja određena u članku 5. Financijska društva posebne namjene na koja se primjenjuje obveza dostavljanja njihovih godišnjih financijskih izvještaja u skladu s člankom 5. stavkom 3. ili na koja se primjenjuje obveza ad hoc izvješćivanja, u skladu s člankom 5. stavkom 5., također čine dio stvarne izvještajne populacije.
3. Ako financijsko društvo posebne namjene nema pravnu osobnost prema svom nacionalnom pravu, osobe pravno ovlaštene zastupati financijsko društvo posebne namjene ili, u slučaju odsutnosti formaliziranog zastupanja, osobe koje su prema važećem nacionalnom pravu odgovorne za radnje financijskog društva posebne namjene, smatraju se izvještajnim jedinicama na temelju ove Uredbe.
Članak 3.
Popis financijskih društava posebne namjene za statističke potrebe
1. Izvršni odbor utvrđuje i održava za statističke potrebe popis financijskih društava posebne namjene koja čine referentnu izvještajnu populaciju sukladno ovoj Uredbi. Financijska društva posebne namjene dostavljaju nacionalnim središnjim bankama podatke koje nacionalne središnje banke zahtijevaju u skladu sa Smjernicom ESB/2007/9 od 1. kolovoza 2007. o monetarnoj statistici, statistici financijskih institucija i statistici financijskih tržišta (8). Nacionalne središnje banke i ESB će taj popis i njegove ažurirane verzije učiniti dostupnima u prikladnom obliku, uključujući elektroničkim putem, preko interneta ili u papirnatom obliku, na zahtjev dotičnih izvještajnih jedinica.
2. Financijsko društvo posebne namjene izvješćuje odgovarajući NSB o svom postojanju u roku od tjedan dana od datuma kada je počelo s poslovanjem, bez obzira na to očekuje li to društvo da će se na njega primjenjivati redovni statistički izvještajni zahtjevi na temelju ove Uredbe.
3. Ako je posljednja dostupna elektronička verzija popisa navedenog u stavku 1. netočna, ESB neće izreći sankcije izvještajnoj jedinici koja nije ispravno ispunila njegove statističke izvještajne zahtjeve pod uvjetom da je zahtjev naveden u stavku 2. ispunjen i da se izvještajna jedinica u dobroj namjeri rukovodila netočnim popisom.
Članak 4.
Tromjesečni statistički izvještajni zahtjevi i pravila izvještavanja
1. Stvarna izvještajna populacija tromjesečno dostavlja odgovarajućem NSB-u podatke o stanjima, financijskim transakcijama i otpisima/otpisima dijela vrijednosti imovine i obveza financijskih društava posebne namjene, u skladu s prilozima I. i II.
2. Nacionalne središnje banke mogu prikupljati statističke podatke o vrijednosnim papirima koje izdaju ili drže financijska društva posebne namjene, koji su potrebni radi ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva u skladu sa stavkom 1., pojedinačno za svaki vrijednosni papir, pod uvjetom da se podaci navedeni u stavku 1. mogu izvesti u skladu s minimalnim statističkim standardima, kako je navedeno u Prilogu III. Ne dirajući u zahtjeve za pravovremenost utvrđene u članku 6., nacionalne središnje banke mogu zahtijevati dostavljanje podataka o financijskim transakcijama za svaki vrijednosni papir posebno, u vezi s dužničkim vrijednosnim papirima koje drže financijska društva posebne namjene u skladu s jednim od pristupa navedenih u Prilogu I. dijelu I. odjeljku 2. Uredbe (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke (ESB/2012/24) (9).
3. Ne dovodeći u pitanje izvještajna pravila utvrđena u Prilogu II., sva se imovina i obveze financijskih društava posebne namjene iskazuju prema ovoj Uredbi u skladu s izvještajnim pravilima utvrđenima mjerodavnim nacionalnim pravom kojim se prenosi Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (10). Računovodstvena pravila u okviru mjerodavnog nacionalnog prava kojim se prenosi Četvrta direktiva Vijeća 78/660/EEZ od 25. srpnja 1978. na temelju članka 54. stavka 3. točke (g) Sporazuma o godišnjim financijskim izvještajima određenih vrsta društava (11) primjenjuju se na financijska društva posebne namjene izvan područja nacionalnog prava kojim se prenosi Direktiva 86/635/EEZ. Svi ostali odgovarajući nacionalni ili međunarodni računovodstveni standardi ili prakse primjenjuju se na financijska društva posebne namjene na koja se ne primjenjuje nacionalno pravo kojim se prenosi bilo koja od navedenih direktiva.
4. U slučaja kada stavak 3. zahtijeva izvješćivanje o instrumentima po tržišnoj vrijednosti, nacionalne središnje banke mogu izuzeti financijska društva posebne namjene od izvješćivanja o tim instrumentima po tržišnoj vrijednosti u slučaju kada bi troškovi koji nastaju za financijsko društvo posebne namjene bili nerazumno visoki. U tom slučaju financijsko društvo posebne namjene primjenjuje vrednovanje koje se primjenjuje za potrebe izvještaja investitora.
5. U slučaju kada se prema nacionalnim tržišnim praksama dostupni podaci odnose na bilo koji datum unutar tromjesečja, nacionalne središnje banke mogu dopustiti izvještajnim jedinicama izvješćivanje o tim tromjesečnim podacima, ako su podaci usporedivi i ako se uzmu u obzir značajne transakcije izvršene između tog datuma i kraja tromjesečja.
6. Umjesto dostavljanja podataka o financijskim transakcijama navedenih u stavku 1., izvještajne jedinice mogu, u dogovoru s odgovarajućim NSB-om, dostaviti revalorizacijska usklađivanja i druge promjene u obujmu, koje NSB-u omogućavaju izvođenje financijskih transakcija.
7. Umjesto otpisa/otpisa dijela vrijednosti navedenih u stavku 1., izvještajna jedinica može, u dogovoru s odgovarajućim NSB-om, dostaviti druge podatke koje NSB-u omogućavaju izvođenje potrebnih podataka o otpisima/otpisima dijela vrijednosti.
Članak 5.
Odstupanja
1. Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja od statističkih izvještajnih zahtjeva navedenih u članku 4. kako slijedi:
(a)
za kredite od monetarnih financijskih institucija europodručja, raščlanjene prema dospijeću, sektoru i rezidentnosti dužnika i kada monetarne financijske institucije nastavljaju servisirati sekuritizirane kredite u smislu Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), nacionalne središnje banke mogu odobriti financijskim društvima posebne namjene odstupanja od dostavljanja podataka o tim kreditima. Uredba (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) propisuje dostavljanje tih podataka;
(b)
nacionalne središnje banke mogu izuzeti financijska društva posebne namjene od svih statističkih izvještajnih zahtjeva navedenih u Prilogu I., osim obveze tromjesečnog dostavljanja podataka o stanjima ukupne imovine na kraju tromjesečja, pod uvjetom da financijska društva posebne namjene koja dostavljaju podatke za tromjesečnu agregiranu imovinu/obveze čine najmanje 95 % ukupne imovine financijskih društava posebne namjene u smislu stanja u svakoj državi članici europodručja. Nacionalne središnje banke pravodobno provjeravaju da li je taj uvjet ispunjen kako bi prema potrebi mogle odobriti ili opozvati svako odstupanje s učinkom od početka svake kalendarske godine;
(c)
u mjeri u kojoj se podaci navedeni u članku 4. mogu, u skladu s minimalnim statističkim standardima navedenima u Prilogu III., izvesti iz drugih statističkih, javnih ili nadzornih izvora podataka i ne dovodeći u pitanje točke (a) i (b), nacionalne središnje banke mogu, nakon savjetovanja s ESB-om, potpuno ili djelomično izuzeti izvještajne jedinice od statističkih izvještajnih zahtjeva navedenih u Prilogu I.
2. Financijska društva posebne namjene mogu odlučiti, uz prethodno odobrenje odgovarajućeg NSB-a, da se neće koristiti odstupanjima navedenima u stavku 1. i umjesto toga u potpunosti ispuniti statističke izvještajne zahtjeve navedene u članku 4.
3. Financijska društva posebne namjene koja se koriste odstupanjem u smislu stavka 1. točke (c) dostavljaju svoje godišnje financijske izvještaje odgovarajućem NSB-u, ako oni nisu dostupni iz javnih izvora, u roku od 6 mjeseci nakon kraja referentnog razdoblja ili u najranijem trenutku nakon toga u skladu s važećom nacionalnom pravnom praksom u državi članici u kojoj su financijska društva posebne namjene rezidenti. Odgovarajući NSB obavješćuje ona financijska društva posebne namjene na koja se primjenjuje ovaj izvještajni zahtjev.
4. Odgovarajući NSB opoziva odstupanje navedeno u stavku 1. točki (c) ako podaci statističkih standarda usporedivih s onima propisanima u ovoj Uredbi nisu na vrijeme bili dostupni odgovarajućem NSB-u za tri uzastopna izvještajna razdoblja neovisno o bilo kojoj pogrešci koju je moguće pripisati dotičnom financijskom društvu posebne namjene. Financijska društva posebne namjene počinju dostavljati podatke, kako je navedeno u članku 4., najkasnije tri mjeseca od datuma kada je odgovarajući NSB obavijestio izvještajne jedinice o opozivu odstupanja.
5. Ne dovodeći u pitanje stavak 3., za potrebe ispunjavanja zahtjeva navedenih u ovoj Uredbi, nacionalne središnje banke mogu postaviti ad hoc statističke izvještajne zahtjeve financijskim društvima posebne namjene kojima su bila odobrena odstupanja u smislu stavka 1. točke (c). Financijska društva posebne namjene dostavljaju podatke potrebne na temelju ad hoc zahtjeva u roku od 15 radnih dana nakon zahtjeva odgovarajućeg NSB-a.
Članak 6.
Pravodobnost
Nacionalne središnje banke podnose ESB-u podatke o agregiranoj tromjesečnoj imovini i obvezama koji obuhvaćaju pozicije rezidentnih financijskih društava posebne namjene do kraja radnog vremena 28. radnog dana od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose. NSB određuje rokove za primanje podataka od izvještajnih jedinica.
Članak 7.
Minimalni standardi i nacionalni izvještajni mehanizmi
1. Izvještajne jedinice moraju ispuniti statističke izvještajne zahtjeve koji se na njih primjenjuju u skladu s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenim u Prilogu III.
2. Nacionalne središnje banke utvrđuju i provode izvještajne mehanizme koje stvarna izvještajna populacija treba poštovati u skladu s nacionalnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi pružaju potrebne statističke podatke i dopuštaju točnu provjeru usklađenosti s konceptima i minimalnim standardima za prijenos, točnost i revizije određenima u Prilogu III.
Članak 8.
Provjera i obvezno prikupljanje
Nacionalne središnje banke ostvaruju pravo na obveznu provjeru i prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice moraju dostavljati u skladu s ovom Uredbom, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvari ta prava. Posebno, nacionalne središnje banke ostvaruju to pravo kad institucija uključena u stvarnu izvještajnu populaciju ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određene u Prilogu III.
Članak 9.
Prvo izvješćivanje
1. Prvo izvješćivanje počinje s tromjesečnim podacima za četvrto tromjesečje 2014. godine.
2. Financijska društva posebne namjene koja započinju s poslovanjem nakon 31. prosinca 2014. dužna su, pri prvom dostavljanju podataka, dostaviti tromjesečne podatke unazad sve do početka sekuritizacijske aktivnosti.
3. Financijska društva posebne namjene koja započinju s poslovanjem prije nego što njihove države članice prihvate euro nakon 31. prosinca 2014. dužna su, pri prvom dostavljanju podataka, tromjesečno dostaviti podatke počevši od referentnog razdoblja u kojem je država članica prihvatila euro. Za referentno razdoblje u kojem su države članice prihvatile euro, financijska društva posebne namjene dostavljaju podatke samo za stanja.
Članak 10.
Stavljanje izvan snage
1. Uredba (EZ) br. 24/2009 (ESB/2008/30) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
2. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.
Članak 11.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. listopada 2013.