РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 470/2014
оd 13. svibnja 2014.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 14. stavak 1.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Europska komisija (Komisija) je 28. studenog 2013. Uredbom (EU) br. 1205/2013 (Privremena uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz solarnog stakla iz Narodne Republike Kine (2).
(2)
Postupak je pokrenut 28. veljače 2013. nakon pritužbe podnesene u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje solarnog stakla u Uniji (3).
(3)
Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je uvedena privremena antidampinška pristojba (privremena objava), nekoliko zainteresiranih stranaka dostavilo je pisane podneske u kojima su iznijeli svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to tražile omogućeno je da budu saslušane.
(5)
Komisija je i dalje prikupljala i provjeravala sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Razmotrene su pisane i usmene primjedbe zainteresiranih stranaka te su, prema potrebi, u skladu s tim izmijenjeni privremeni nalazi.
(6)
Potom je Komisija obavijestila sve stranke o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK) i konačno prikupiti iznose osigurane privremenom pristojbom (konačna objava). Svim je strankama dodijeljen rok unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na konačnu objavu.
(7)
Primjedbe koje su dostavile zainteresirane stranke razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir.
3. Odabir uzorka
(8)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da ukupan broj proizvođača iz Unije nije jasno naveden u uvodnim izjavama 7, 11 i 75 Privremene uredbe. U vezi s tim, Komisija ovim potvrđuje da se javilo osam proizvođača iz Unije i bili su aktivni tijekom RIP-a. Nije objavljen identitet svih proizvođača iz Unije, osim jednoga. U odgovoru na dokument o općoj objavi, podnositelj pritužbe imenovao je tri proizvođača iz Unije koja su prestala poslovati (Guardian, AGC i Centrosolar Glass) i četvrto trgovačko društvo koje je značajno smanjilo proizvodnju (Saint Gobain).
(9)
S obzirom na to da nisu dostavljene druge primjedbe u pogledu metode odabira uzorka proizvođača izvoznika u NRK-u i proizvođača iz Unije, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama 7 - 24 Privremene uredbe.
4. Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere
(10)
Nakon donošenja Privremene uredbe, obavljen je posjet radi provjere u poslovnim prostorijama drugog korisnika koji surađuje, odnosno Viessmann Faulquemont SAS iz Francuske.
5. Postupovna prava
(11)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da je privremena objava koja mu je dostavljena bila neodgovarajuća, posebno u vezi s izračunom dampinga, sniženja cijena i marže štete. Zbog toga što nije dobio odgovarajuću objavu, uskraćena su mu temeljna prava na obranu, zajamčena Uredbom (EZ) br. 1225/2009 (Osnovna uredba), Sporazumom o antidampingu WTO-a te Europskom poveljom o temeljnim pravima.
(12)
U vezi s izračunom dampinške marže, proizvođač izvoznik tvrdio je da u privremenoj objavi nisu osigurani podaci u vezi s iznosom prilagodbe koja se primjenjuje na trošak premaza i trošak proizvodnje u float-postupku (vidjeti uvodnu izjavu 64 Privremene uredbe) ili postotak troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobiti.
(13)
Ta je tvrdnja prihvaćena i Komisija je objavila dodatne informacije. U slučaju kada točni podaci nisu mogli biti prikazani radi povjerljivosti, objavljeni su rasponi.
(14)
Nakon konačne objave, proizvođač izvoznik tvrdio je da objavljeni podaci i dalje nisu dostatni, te je posebno tvrdio da je nejasno je li prilagodba primijenjena na trošak premaza uzela u obzir jednostrani premaz, dvostrani premaz ili oboje.
(15)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 68 u nastavku, zainteresirane stranke nisu dokazale da postoji dosljedna razlika u troškovima proizvodnje između jednostrano i dvostrano premazanog solarnog stakla. Zbog toga Komisija pri izračunu razine prilagodbe nije razlikovala između jednostrano i dvostrano premazanog solarnog stakla.
(16)
U pogledu štete, isti proizvođač izvoznik potužio se da su u njegovom posebnom dokumentu objave prodajne cijene i ciljane cijene proizvođača iz Unije u vezi s dvije od ukupno pet vrsta proizvoda označene kao ograničene ili prikazane u obliku raspona radi povjerljivosti.
(17)
Trgovačko društvo također je tvrdilo da u ovom slučaju postoji visoka razina povjerljivosti zbog čega je poznato ime samo jednog proizvođača iz Unije u uzorku. Stoga je mišljenje trgovačkog društva bilo da čak i ako se za određene vrste proizvoda informacije odnose na podatke samo jednog ili dva proizvođača iz Unije, ni na koji način ne bi se mogao utvrditi identitet tih trgovačkih društava i time omogućiti značajnu komparativnu prednost proizvođaču izvozniku u odnosu na njegove konkurente iz Unije, pojedinačno ili zajednički.
(18)
U skladu s člankom 20. Osnovne uredbe, Komisija je uistinu obvezna nakon privremenih mjera objaviti pojedinosti na kojima se temelje osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih su te mjere uvedene. Međutim, prema članku 19. Osnovne uredbe, Komisija također ima obvezu postupati s podacima kao povjerljivim koji su po svojoj prirodi takvi ili koji se pružaju na povjerljivoj osnovi.
(19)
U ovom konkretnom slučaju, stvarne prodajne cijene i ciljane cijene proizvođača iz Unije za dvije vrste proizvoda uklonjene su ili zamijenjene rasponima jer podaci o jednoj od vrsta proizvoda isključivo dolaze od samo jednog ili dva proizvođača iz Unije. Osim toga, opće je poznata činjenica u ovoj djelatnosti da ovu konkretnu vrstu proizvoda ne proizvodi niti jedan drugi proizvođač iz Unije. Stoga Komisija ovaj podatak smatra po sebi povjerljivim jer bi njegovo objavljivanje davalo znatnu komparativnu prednost konkurentima i/ili bi imalo značajan štetni učinak na trgovačko društvo (trgovačka društva) od kojeg/kojih je primila podatke. Nadalje, ista vrsta informacija uklonjena je za drugu vrstu proizvoda kako bi se izbjeglo da se podaci za prvu vrstu proizvoda mogu oduzeti od ukupnih dostupnih podataka.
(20)
Nakon konačne objave, trgovačko društvo ponovilo je svoju tvrdnju da je razina objavljivanja izračuna marže štete nedostatna i neodgovarajuća. Posebno je prigovorilo da nije jasno kako je odabrana druga vrsta proizvoda čiji su podaci uklonjeni. Komisija objašnjava da se to učinilo jednostavno nasumično.
(21)
Kao rješenje za navodno nedostatnu objavu, trgovačko društvo predložilo je da bi se njegovi odvjetnici mogli sastati s osobljem Komisije i detaljno raspraviti izračune dampinga i marže štete bez uzimanja primjerka bilo kojeg povjerljivog dokumenta ili bi umjesto toga imali pristup sobi s podacima u prostorijama Komisije gdje bi se mogle pisati zabilješke.
(22)
Komisija nije mogla udovoljiti ovom zahtjevu. Da bi odvjetnici trgovačkog društva mogli provjeriti izračune, jedno ili dva trgovačka društva trebala bi dostaviti točne podatke. To se nije moglo učiniti jer je Komisija obvezna čuvati te podatke povjerljivima u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe.
(23)
Štoviše, Komisija je u konačnoj objavi izričito napomenula da kada je riječ o bilo kakvim pitanjima povezanim s pravima trgovačkog društva na obranu - kao što je pristup evidenciji - može se javiti službeniku za saslušanja prema Opisu posla službenika za saslušanja (4). Trgovačko društvo, međutim, nije zatražilo intervenciju službenika za saslušanja u roku za dostavljanje primjedaba na konačnu objavu.
(24)
S obzirom na prethodno navedeno, Komisija odbija tvrdnje iznesene u vezi s mogućom povredom postupovnih prava dotičnog proizvođača izvoznika.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(25)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 26 Privremene uredbe, dotični proizvod je solarno staklo koje se sastoji od kaljenog natrij-kalcijevog stakla, udjela željeza nižeg od 300 ppm, sunčeve propusnosti veće od 88 % (mjereno u skladu sa spektrom zračenja od AM1,5 300 do 2 500 nm), toplinskog otpora do 250 °C (mjereno u skladu s normom EN 12150), otpornosti na toplinske šokove od Δ 150 K (mjereno u skladu s normom EN 12150) i mehaničke čvrstoće od 90 N/mm2 ili veće (mjereno u skladu s normom EN 1288-3) („dotični proizvod”, uobičajenog naziva „solarno staklo”). Dotični proizvod je trenutačno obuhvaćen oznakom KN-a ex 7007 19 80.
2. Tvrdnje u vezi s opsegom proizvoda
(26)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je nakon privremene objave da bi, suprotno navedenom u uvodnoj izjavi 32 Privremene uredbe, hortikulturalno staklo koje ima tehnička svojstva solarnog stakla, kako je definirano u uvodnoj izjavi 26 Privremene uredbe, trebalo biti isključeno iz opsega proizvoda. Prvo, prema tom izvozniku, fizička svojstva hortikulturalnog stakla dosta se razlikuju od onih solarnog stakla: i. hortikulturalno staklo ima različite veličine u skladu sa zahtjevima kupaca, dok je solarno staklo u određenim utvrđenim veličinama; ii. hortikulturalno staklo može biti dvostrano premazano, dok solarno staklo za fotonaponske module nije dvostruko premazano. Drugo, hortikulturalno staklo navodno ima različitu primjenu: ne može se koristiti za izradu fotonaponskih modula ili toplinskih kolektora.
(27)
Komisija odbija tu tvrdnju zbog sljedećih razloga. Prije svega, činjenica da solarno staklo koje se koristi za izradu staklenika ima veličine koje su različite od solarnog stakla koje se koristi za fotonaponske module ili toplinske kolektore nije relevantna jer zahtjevi za veličinom mogu varirati i za fotonaponske module i za staklenike. Svako isključivanje proizvoda na takvoj osnovi može također uzrokovati moguće izbjegavanje antidampinških mjera. Kao drugo, hortikulturalno staklo koje se prodaje na tržištu nije samo dvostrano premazano solarno staklo, već može biti i nepremazano i jednostrano premazano. Štoviše, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 68 u nastavku, dvostrano premazano staklo se također koristi i za fotonaponske module i toplinske kolektore. Zbog toga ovo fizičko svojstvo ne može razlikovati solarno staklo koje se koristi za hortikulturalno staklo od bilo koje druge namjene. I konačno, ne može se isključiti da će se solarno staklo namijenjeno za izradu staklenika koristiti za izradu fotonaponskih modula i/ili toplinskih kolektora.
(28)
Nakon objave, jedan je uvoznik tvrdio da s obzirom na to da solarno staklo koje se također može upotrijebiti kao staklo za namještaj nije isključeno iz područja primjene, to za posljedicu ima administrativno opterećenje i kašnjenja za trgovačka društva. To navodno uzrokuje činjenica što se od trgovačkih društava zahtijeva slanje probnih izvješća carinskim tijelima u Uniji svaki put kada carinska tijela postave pitanje podliježe li roba koja se uvozi mjerama.
(29)
Komisija smatra da te vrste stakla ne bi trebale biti isključene iz područja primjene ispitnog postupka jer solarno staklo možda može imati primjenu u hortikulturi i namještaju. Kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita industrije Unije od štetnog učinka dampinškog uvoza, trebalo bi izbjegavati praznine koje mogu omogućiti izbjegavanje. Pozitivan učinak odgovarajuće zaštite snažniji je od negativnog učinka dodatnog administrativnog opterećenja koje je prema tvrdnji pretrpio dotični uvoznik.
(30)
Drugi proizvođač izvoznik tvrdio je da bi float-staklo trebalo biti isključeno iz opsega proizvoda jer ono koje taj proizvođač proizvodi koristi se na građevinskom tržištu i stakleničkom tržištu. Taj je proizvođač osim toga tvrdio da se float-staklo ne koristi za izradu fotonaponskih modula. Međutim, na temelju tvrdnji koje je Komisija iznijela u uvodnoj izjavi 33 Privremene uredbe, Komisija ponavlja da float-staklo očito ima tehnička svojstva solarnog stakla, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 26 Privremene uredbe. Float-staklo također proizvodi i industrija Unije i proizvođači izvoznici. To potvrđuju javno dostupne informacije na internetu (5). Posljedično, ta se tvrdnja odbacuje.
3. Zaključak
(31)
S obzirom na to da nije bilo drugih primjedaba na dotični proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se zaključci do kojih se došlo u uvodnim izjavama 26 - 33 Privremene uredbe.
C. DAMPING
1. Primjena tretmana tržišnog gospodarstva (MET)
(32)
Nakon privremene objave, a zatim i nakon konačne objave, jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija pogriješila kada je odbila njegov zahtjev za MET-om. Ista tvrdnja u vezi s određivanjem MET-a već je bila podnesena u privremenoj fazi, a Komisija ju je odbacila u uvodnim izjavama 43 i 47 Privremene uredbe.
(33)
Proizvođač izvoznik tvrdio je da koristi od povlaštenih poreznih sustava i bespovratnih sredstava ne čine znatan dio njihovog prometa. U tom pogledu podsjeća se da je na tu tvrdnju, zajedno s ostalim tvrdnjama, već odgovoreno u dopisu Komisije izvozniku od 13. rujna 2013. u kojem je Komisija stranku obavijestila u vezi s njezinim određivanjem MET-a. Posebno je naglašeno da zbog prirode te pogodnosti apsolutna korist primljena tijekom RIP-a nije bitna za procjenu je li poremećaj „znatan”. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(34)
S obzirom na prethodno navedeno, potvrđen je nalaz da bi sve tvrdnje o MET-u trebalo odbiti, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 34 - 47 Privremene uredbe.
2. Uobičajena vrijednost
2.1 Odabir analogne zemlje
(35)
U Privremenoj uredbi, Turska je odabrana kao primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da Turska nije prikladna analogna zemlja u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti zbog činjenice da postoji samo jedan proizvođač solarnog stakla u Turskoj te da gotovo ne postoji uvoz solarnog stakla na tursko tržište. Proizvođač izvoznik također je tvrdio da je profitna marža na turskom domaćem tržištu solarnog stakla osobito visoka, čime se umjetno povećava razina uobičajene vrijednosti. Taj isti proizvođač također je podsjetio da se na solarno staklo proizvedeno u Turskoj ne primjenjuje tehnologija premaza, te da se nijedno tursko staklo ne proizvodi koristeći proces float-proizvodnje. Zbog toga od turskog domaćeg tržišta istovjetnog proizvoda nije bilo moguće dobiti ključne elemente potrebne za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Proizvođač izvoznik tvrdio je stoga da su se umjesto toga trebale primijeniti cijene Unije kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti.
(36)
Prvo, Komisija podsjeća da u Turskoj ne postoje značajne trgovinske prepreke u vezi s istovjetnim proizvodom. Stoga se ne može zaključiti da je tursko tržište solarnog stakla zatvoreno za međunarodnu trgovinu. Naprotiv, tržište je otvoreno i cijenu istovjetnog proizvoda na tom tržištu slobodno određuje odnos ponude i potražnje.
(37)
Drugo, u vezi s navodom o posebno visokim dobitima na turskom domaćem tržištu, Komisija naglašava da tijekom RIP-a nije uočila pretjeranu profitnu maržu na tržištu istovjetnog proizvoda u Turskoj u usporedbi s profitnim maržama koje su ostvarivali proizvođači iz Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(38)
Treće, nedostatak određenih vrsta proizvoda u trećoj zemlji ne čini ju neprikladnom analognom zemljom. Štoviše, člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe utvrđuje se da bez domaće prodaje određenih vrsta proizvoda, Komisija izračunava uobičajenu vrijednost na temelju troška proizvodnje u zemlji podrijetla na koji se dodaje razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i iznos dobiti. Doprinos troška za premaz i proces float-proizvodnje temeljili su se na provjerenim podacima dobivenima od industrije Unije.
(39)
S obzirom na prethodno navedeno, odbacuje se tvrdnja da Turska nije prikladna analogna zemlja.
(40)
Komisija također ne može prihvatiti tvrdnju da se uobičajena vrijednost trebala utvrditi na temelju cijena koje su stvarno plaćene u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, Komisija se može pozvati samo na cijene u Uniji za određivanje uobičajene vrijednosti ako nije moguće tu vrijednost odrediti na temelju podataka dobivenih od primjerene analogne zemlje. S obzirom na to da je utvrđeno kako postoji primjerena analogna zemlja s dostatnom suradnjom proizvođača, Komisija je imala obvezu odrediti uobičajenu vrijednost na temelju podataka iz te analogne zemlje i ne pozivati se na cijene u Uniji (6).
(41)
Komisija potvrđuje odabir Turske kao analogne zemlje u smislu članka 2. stavka 7. Osnovne uredbe.
2.2 Uobičajena vrijednost
(42)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija pogriješila u određivanju uobičajene vrijednosti time što ju je temeljila samo na profitabilnoj prodaji u analognoj zemlji i dodala pretpostavljenu profitnu maržu toj prodaji koja nije bila profitabilna.
(43)
Komisija potvrđuje da je za određivanje uobičajene vrijednosti, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 61 i 62 Privremene uredbe i kako se zahtijeva člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe, provjerila da je najmanje 80 % prodaje svih vrsta proizvoda istovjetnog proizvoda na turskom domaćem tržištu bilo profitabilno. U skladu s tim, sva prodaja na turskom domaćem tržištu, bila profitabilna ili ne, uzeta je u obzir za određivanje uobičajene vrijednosti. Ta je tvrdnja stoga neutemeljena te je u skladu s tim odbačena.
(44)
S obzirom na to da nisu dostavljene dodatne primjedbe u pogledu određivanja uobičajene vrijednosti, potvrđuju se uvodne izjave 58 - 64 Privremene uredbe.
2.3 Izvozna cijena
(45)
S obzirom na to da nije bilo primjedaba u pogledu izvoznih cijena, potvrđuje se uvodna izjava 65 Privremene uredbe.
2.4 Usporedba
(46)
Nakon privremene objave, a zatim i nakon konačne objave, jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da je Komisija krivo prilagodila svoju izvoznu cijenu prema članku 2. stavku 10. točki i. Osnovne uredbe. Tvrdio je da proizvođač i povezani prodavatelj čine jedinstveni gospodarski subjekt te da je takva prilagodba stoga isključena. U svakom slučaju, razina prilagodbe previsoka je jer ju je Komisija temeljila na stvarnom nepristranom uvećanom iznosu već je prije bio rezultat prijenosa sporazuma o utvrđivanju cijena. Umjesto toga, Komisija je trebala izvršiti prilagodbu, po potrebi, na temelju procijenjenog nepristranog uvećanog iznosa između proizvođača i nepovezanog uvoznika.
(47)
Ispitni postupak pokazao je da je i sam proizvođač izvoznik imao potpuno funkcionalan izvozni odjel koji je dogovarao prodajne uvjete s kupcima iz Unije, davao narudžbe za proizvodnju, organizirao i provodio otpremu kupcima iz Unije, uključujući svu otpremnu dokumentaciju, konačni proizvod, rješavao izvozno carinjenje i pripremao prodajne dokumente. Zaista nije postojalo dupliciranje poslova povezanih s izvozom između proizvođača izvoznika i povezanog prodavatelja. Međutim, proizvođač izvoznik izdavao je prodajne račune prodavatelju, koji je pak izdavao prodajne račune kupcu iz Unije po ugovornoj cijeni. Povezani prodavatelj obavljao je naplatu, oduzimao uvećani iznos i plaćao preostali iznos proizvođaču izvozniku.
(48)
Komisija stoga utvrđuje da se povezani prodavatelj ne može smatrati unutarnjim prodajnim odjelom, čak i ako bi se za ta dva trgovačka društva smatralo da čine jedinstveni gospodarski subjekt te da je prilagodba prema članku 2. stavku 10. točki i. u potpunosti opravdana. Štoviše, s obzirom na to da provedena prilagodba odražava uvećani iznos koji je stvarno naplaćen između povezanih trgovačkih društava, nema razloga da ga se zamijeni drugim teoretskim iznosom. Ta se tvrdnja stoga odbacuje.
(49)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da su njegovi proizvodni kapaciteti znatno veći od onih industrije Unije te da je stoga imao pogodnost u smislu nižih troškova u svom procesu proizvodnje dotičnog proizvoda. Komisija bi stoga trebala razmotriti ovu navodnu pogodnost povezanu s njezinim nižim troškom proizvodnje i izvršiti potrebnu prilagodbu.
(50)
Komisija ne može prihvatiti tu tvrdnju. Kao prvo, proizvođač izvoznik ne predlaže odgovarajuću zakonsku odredbu prema kojoj bi se takva prilagodba mogla izvršiti. Kao drugo, nije dokazano da bi niži troškovi zbog većih proizvodnih kapaciteta utjecali na cijene ili usporedbu cijena u smislu članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe. Uistinu, čak i kada bi se razlika u troškovima mogla dokazati, nije jasno kako se to odražava na konačnu cijenu i nije li to nadoknađeno razlikom u ostalim troškovima.
(51)
Osim toga, navodna korist koju iznosi proizvođač izvoznik odnosi se na navodno niže troškove proizvodnje u usporedbi s troškovima nastalim za industriju Unije. U tom pogledu, podsjeća se da proizvođaču izvozniku MET nije dodijeljen i da njegovi troškovi stoga nisu provjereni. Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, Komisija je odredila uobičajenu vrijednost na temelju stvarnih cijena i/ili troškova proizvođača iz analogne zemlje jer cijene i troškovi u zemljama bez tržišnoga gospodarstva nisu rezultat tržišnih snaga te, kao takve, nisu pouzdana zamjena za tržišne cijene ili troškove.
(52)
Jedan proizvođač izvoznik u NRK-u tvrdio je da bi Komisija trebala prilagoditi izvozne cijene franko tvornica jednog od njegovih konkurenata oduzimanjem naknade za uslugu i naknade za dozvolu od te cijene koju je taj proizvođač navodno platio trećima.
(53)
Komisija odbacuje ovu tvrdnju. Kao prvo, proizvođač izvoznik ne predlaže odgovarajuću odredbu Osnovne uredbe prema kojoj bi se takva prilagodba mogla izvršiti. Kao drugo, čak i kada bi se ova tvrdnja mogla prihvatiti kao da pripada pod članak 2. stavak 10. točku (e) Osnovne uredbe, u kojoj se određuje prilagodba za prijevoz, osiguranje, manipulaciju, utovar i popratne troškove, ta se odredba ne odnosi na naknade za usluge ili troškove povezane sa sporazumom o dozvoli. Takvi troškovi predstavljaju troškove poslovanja koji obično nastaju za proizvođača robe koji koristi tehnološku dozvolu dobivenu od trećih bez obzira na to jesu li izvezeni ili prodani na domaćem tržištu. Ti bi se troškovi stoga trebali odraziti u konačnoj cijeni kako izvoza tako i domaće prodaje. Ti troškovi stoga ne utječu na usporedivost između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Prilagodba prema članku 2. stavku 10. stoga nije opravdana te se tvrdnja stoga odbacuje.
(54)
Kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 67 i 68 Privremene uredbe, kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, izvršene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(55)
Na temelju toga učinjene su prilagodbe specifične za pojedino trgovačko društvo za troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, rukovanja, utovara i popratne troškove, izvozne pristojbe i provizije u svim slučajevima u kojima se pokazalo da utječu na usporedivost cijena. Međutim, nakon uvođenja privremenih mjera, Komisija je uočila administrativni propust u vezi s prilagodbom PDV-a. To je sukladno ispravljeno za izračune dampinga prikazane u odgovarajućoj tablici u uvodnoj izjavi 169.
(56)
Dva proizvođača izvoznika tvrdila su da usporedba cijena između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti nije bila točna što se tiče jedne vrste proizvoda. O toj se tvrdnji raspravlja u uvodnim izjavama 67 - 68.
2.5 Dampinške marže
(57)
S obzirom na to da nisu dostavljene nikakve primjedbe, ovim se potvrđuje metodologija korištena za izračun dampinških marži, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 69 - 73 Privremene uredbe.
(58)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da je u antidampinškom upitniku greškom upisao netočne vrijednosti troškova, osiguranja i prijevoza (CIF vrijednosti) određene količine svoje izvozne prodaje dotičnog proizvoda u EU. Prijavljene CIF vrijednosti su bile preniske čime su povećale dampinšku maržu tog trgovačkog društva kao i njezinu maržu štete.
(59)
Komisija je podrobno ispitala ovaj zahtjev. Nakon uzvratnog pregleda i terenske provjere CIF cijena odnosnih transakcija s uvoznikom iz EU-a, Komisija je mogla provjeriti valjanost ove tvrdnje. Ta je tvrdnja stoga prihvaćena.
(60)
Uzimajući u obzir prilagodbe učinjene uobičajenoj vrijednosti i izvoznoj cijeni, te s obzirom na to da nisu dostavljene dodatne primjedbe, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
84,7 %
Sva ostala trgovačka društva
90,1 %
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(61)
Nisu primljene nikakve primjedbe na definiciju industrije Unije i proizvodnju Unije. Stoga Komisija potvrđuje uvodne izjave 75 - 79 Privremene uredbe.
2. Potrošnja Unije
(62)
Nakon privremene objave, podaci o obujmu prodaje koje je dostavio podnositelj pritužbe o proizvođačima iz Unije u uzorku, ažurirani su s podacima dobivenim od proizvođača iz Unije u uzorku. Tablica 1. ispravljena je sukladno tome (vidjeti u nastavku). Ispravak ne mijenja niti poništava kretanje ili zaključke do kojih se došlo iz podataka u Privremenoj uredbi. Stoga, s obzirom na to da nisu dostavljene primjedbe u pogledu potrošnje Unije, potvrđuje se kretanje potrošnje Unije utvrđeno u uvodnim izjavama 80 - 82 Privremene uredbe.
Tablica 1.
Potrošnja Unije (1 000 m2)
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupna potrošnja Unije
16 596
28 239
33 993
27 412
Indeks
100
170
205
165
Izvor: Staklo za Europu, podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik proizvođača Unije iz uzorka
3. Obujam, cijena i tržišni udio dampinškog uvoza iz dotične zemlje
(63)
Zbog ispravka u prodaji industrije Unije (vidjeti uvodnu izjavu 62), tržišni udio uvoza iz dotične zemlje također je trebalo ispraviti (vidjeti Tablicu 2.). Ispravak ne mijenja kretanje ili zaključke do kojih se došlo iz podataka u Privremenoj uredbi.
(64)
Stoga Komisija potvrđuje uvodne izjave 83 - 87 Privremene uredbe.
Tablica 2.
Obujam uvoza (1 000 m2) i tržišni udio
2009.
2010.
2011.
RIP
Tržišni udio
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indeks
100
100
250
421
Izvor: Staklo za Europu, podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik proizvođača Unije iz uzorka
4. Sniženje cijena
(65)
U Uvodnim izjavama 88 - 89 Privremene uredbe utvrđuje se način na koji je utvrđeno sniženje cijene tijekom RIP-a. Ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije i prilagođene razini franko tvornica uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda uvoza od proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju. Predmetni uvoz bio je uvoz prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđen na CIF osnovi, uz prilagodbe prema gore, tj. troškovi carinjenja, pristojbe, rukovanja i utovara. Tim se prilagodbama povećava cijena, ovisno o kontrolnom broju proizvoda, za 7 % do 15 %.
(66)
Cijene su uspoređene na temelju broja svake vrste proizvoda za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođene kako je utvrđeno u gornjoj uvodnoj izjavi i nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, kad se izrazi kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderiranu prosječnu maržu sniženja između 10,6 % i 26,7 % cijena proizvođača Unije u uzorku po dampinškom uvozu.
(67)
Dva proizvođača izvoznika tvrdila su da usporedba cijena nije ispravno izvršena što se tiče jedne vrste proizvoda. Posebno su tvrdili da je dvostrano premazano solarno staklo trebalo usporediti odvojeno od jednostrano premazanog solarnog stakla. Navodno su trošak i cijena dvostrano premazanog solarnog stakla znatno viši od troška i cijene jednostrano premazanog solarnog stakla. Također je tvrdio da dvostrano premazano solarno staklo ima koeficijent sunčeve propusnosti „obično” znatno viši od jednostrano premazanog solarnog stakla. Konačno, jedan je izvoznik izjavio da fotonaponski moduli nikada ne koriste dvostrano premazano solarno staklo jer je njegova cijena znatno viša od cijene jednostrano premazanog solarnog stakla, ali da je koeficijent sunčeve propusnosti dvostrano premazanog solarnog stakla isti kao i jednostrano premazanog solarnog stakla kada se koristi u proizvodnji fotonaponskih modula. Suprotno tome, za solarne toplinske aplikacije viša propusnost koju postiže dvostruko premazano solarno staklo navodno je važna jer zahvaljujući njoj solarne toplinske aplikacije mogu biti znatno učinkovitije.
(68)
Komisija odbacuje tvrdnje koje su iznijeli proizvođači izvoznici zbog sljedećih razloga. Prvo, osim općih navoda, proizvođač izvoznik nije pružio nikakve dokaze o postojanju dosljedne razlike u troškovima proizvodnje između jednostrano i dvostrano premazanog solarnog stakla. Industrija Unije iznijela je suprotne argumente i tvrdila da se ovisno o korištenoj tehnologiji premaza troškovi proizvodnje razlikuju, a dvostrano premazano staklo nije nužno skuplje od jednostrano premazanog i obrnuto. Drugo, dvostrano premazano staklo uistinu može postići veću solarnu propusnost od jednostrano premazanog stakla (prvo može dostići najviše 98 % sunčeve propusnosti, dok drugo može dostići do 95 %) te je ovo tehničko svojstvo uistinu značajno samo za solarne toplinske aplikacije, dok nije važno za fotonaponske module. Međutim, suprotno tvrdnjama proizvođača izvoznika, dvostruko premazano solarno staklo također se prodaje proizvođačima fotonaponskih modula i čak čini njegovo glavno tržište. Tijekom RIP-a, prodaja industrije Unije dvostrukog premazanog stakla toplinskim kolektorima zapravo je bila zanemariva (manje od 1 % ukupne prodaje dvostrano premazanog stakla; sva ostala prodaja bila je namijenjena fotonaponskim modulima).
(69)
U vezi s troškom nakon uvoza, nakon privremene objave primljene su dvije primjedbe. U prvoj je primjedbi podnositelj pritužbe tvrdio da bi prilagodbe troškova za troškove carinjenja, pristojbe, rukovanja i utovara trebale biti po znatno nižoj stopi, tj. 0,26 EUR/m2 za troškove carinjenja, rukovanja i utovara uz 3 % pristojbe, umjesto 0,40 EUR/m2 uz 3 % pristojbe koja je trebala biti primijenjena.
(70)
Druga primjedba došla je od proizvođača izvoznika koji je tvrdio da nisu objavljeni razvrstani podaci, osim ukupno 0,40 EUR/m2 što pokriva troškove rukovanja, naknade carinjenja i privremenog skladištenja uvezenih proizvoda u mjestu uvoza. Također je tvrdio da kriteriji primijenjeni radi utvrđivanja je li prilagodba smatrana razumnom ili ne nisu bili objašnjeni.
(71)
Predmetne prilagode koje je primijenila Komisija temelje se na provjerenim podacima primljenim od uvoznika solarnog stakla proizvedenog u NRK-u i odražavaju stvarne ponderirane prosječne troškove nastale zbog uvoza dotičnog proizvoda tijekom RIP-a. Suprotno tome, podnositelj pritužbe dao je izjavu o redovnim standardnim naknadama koje primjenjuje neovisni prijevoznik za uvoz iz Kine u standardnim kontejnerima za prijevoz morem. Ova izjava ne predstavlja valjani dokaz o stvarnim naknadama koje prijevoznici primjenjuje na uvoz dotičnog proizvoda tijekom RIP-a. Stoga je tvrdnja koju je iznio podnositelj pritužbe odbačena.
(72)
U vezi s tvrdnjom proizvođača izvoznika, nije se moglo osigurati daljnje razvrstavanje iznosa od 0,40 EUR/m2 jer je taj iznos ponderirani prosjek izračunan na temelju brojnih stvarnih računa izdanih tijekom RIP-a za izvoz kineskog solarnog stakla u različitim lukama EU-a. Tako se stvarni troškovi nastali nakon uvoza razlikuju ovisno o ulaznoj luci EU-a, vrsti proizvoda, korištenju privremenog skladištenja u mjestu uvoza itd.
(73)
Nadalje, prilagodba troškova nakon uvoza koju je Komisija izvršila u Privremenoj uredbi smatra se razumnom jer se temelji na provjerenim stvarnim računima neovisnih uvoznika za uvoz kineskog solarnog stakla.
(74)
S obzirom na to da nisu dostavljene nikakve druge primjedbe o metodologiji primijenjenoj za izračun sniženja, potvrđuje se metoda usporedbe cijena objašnjena u uvodnim izjavama 89 i 90 Privremene uredbe.
5. Makroekonomski pokazatelji
(75)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 92 Privremene uredbe, za potrebe analize štete Komisija je razlikovala između makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja štete. Makroekonomski pokazatelji za razmatrano razdoblje analizirani su na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije u vezi sa svim proizvođačima iz Unije koji su se javili tijekom ispitnog postupka.
(76)
Jedan izvozni proizvođač tvrdio je da Komisija nije provela analizu štete u skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe jer je analizu štete provela na temelju dvije odvojene i navodno neusklađene skupine podataka, odnosno makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja štete. Nadalje tvrdi da navodna neusklađenost analize utemeljena na te dvije skupine podataka ozbiljno dovodi u sumnju primjerenost, nepristranost i objektivnost ukupne slike o šteti.
(77)
Nakon konačne objave, to isto trgovačko društvo ponovilo je svoju tvrdnju. Također je navelo nekoliko ranijih ispitnih postupaka u kojima su navodno institucije Unije na nedosljedan način definirale različite skupine podataka kao da pripadaju bilo makro ili mikro podacima.
(78)
Komisija ne može prihvatiti ovu tvrdnju. Ta je metodologija primjenjiva u slučajevima odabira uzorka u svrhu analize stanja industrije Unije i razmatranja ne samo kretanja koja pokazuje uzorak već i industrija Unije u cjelini. Svi čimbenici propisani člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe uzeti su u obzir u analizi. Do zaključka o šteti se također došlo na temelju svih njih. U skladu s tim, analiza štete je provedena u skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe.
(79)
S obzirom na to da nije bilo dodatnih primjedaba, Komisija potvrđuje uvodne izjave (90) - (94) Privremene uredbe.
(80)
Uzimajući u obzir makroekonomske pokazatelje koje je analizirala Komisija u uvodnim izjavama 95 - 103 Privremene uredbe, zbog izvršenih ispravaka u prodaji industrije Unije (uvodna izjava 62), tržišni udio proizvođača Unije neznatno se promijenio (vidjeti Tablicu 5.). Međutim, ispravak ne mijenja kretanje ili zaključke do kojih se došlo iz podataka u Privremenoj uredbi. Stoga Komisija potvrđuje uvodne izjave 95 - 105 Privremene uredbe.
Tablica 5.
Obujam prodaje i tržišni udio
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indeks
100
172
181
123
Tržišni udio
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indeks
100
101
88
74
Izvor: Staklo za Europu, podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik proizvođača Unije iz uzorka
6. Mikroekonomski pokazatelji
(81)
Nakon privremene objave, ažuriran je jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku. Sukladno tome, Tablica 7. neznatno je ispravljena (vidjeti niže). Ispravak ne mijenja niti poništava kretanje ili zaključke do kojih se došlo iz podataka u Privremenoj uredbi. S obzirom na to da nije bilo dodatnih primjedaba, Komisija stoga potvrđuje uvodne izjave 106 - 123 Privremene uredbe.
Tablica 7.
Prosječne prodajne cijene u Uniji
2009.
2010.
2011.
IP
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Izvor: odgovori proizvođača Unije iz uzorka na upitnik
7. Zaključak o šteti
(82)
S obzirom na to da nisu dostavljene dodatne primjedbe, Komisija potvrđuje zaključak sadržan u uvodnim izjavama 124 - 129 Privremene uredbe da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Učinci dampinškog uvoza
(83)
U uvodnim izjavama 131, 132 i 133 Privremene uredbe Komisija je zaključila da postoji uzročno-posljedična veza između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a. Taj je zaključak osporavalo nekoliko zainteresiranih stranaka, koje su tvrdile da ne postoji razumno i usklađeno vremensko podudaranje između štete i povećanog uvoza iz dotične zemlje. To je posljedica činjenice da je između 2009. i 2011. kineski uvoz značajno povećan. Nadalje, prosječna cijena kineskog uvoza u 2011. iznosila je 4,96 EUR/m2, što je iznos bliži onom u 2012. (4,38 EUR/m2).
(84)
Te iste stranke tvrdile su da je zaključak kako bi se šteta koju je industrija Unije pretrpjela trebala pripisati kineskom uvozu u 2012. u suprotnosti s nalazima da kineski uvoz navodno nije imao nikakav negativan učinak godinu dana ranije, posebno što se tiče profitne marže industrije Unije, čak iako je prosječna uvozna cijena bila vrlo slična.
(85)
Od početka razmatranog razdoblja do kraja RIP-a uvoz je porastao za 596 % uz povećanje njihova tržišnog udjela za 321 %. Uvozne cijene pale su za 27,2 % tijekom razmatranog razdoblja.
(86)
Točno je da je profitna marža industrije Unije u 2011. bila tek nešto niža nego u 2010., usprkos velikom povećanju uvoza iz NRK-a već u 2011. Međutim, tijekom 2011. potrošnja solarnog stakla u Uniji značajno se povećala, odnosno za 20,4 % između 2010. i 2011. dok je uvoz iz NRK-a u istom razdoblju povećan za 150 %. U RIP-u, dok je potrošnja pala za malo više od 19 %, obujam kineskog uvoza dodatno se povećao za više od 35 % u usporedbi s 2011. To jasno pokazuje vremensko podudaranje između materijalne štete koju je industrija Unije pretrpjela u RIP-u i snažnog povećanja dampinškog kineskog uvoza. Također, logično je da je potrebno neko vrijeme prije no što proizvođači Unije osjete neke od negativnih učinaka povećanog dampinškog uvoza (npr. gubitak kupaca, nastanak gubitaka, smanjenje povrata investicija i novčani tok itd.). Stoga se ta tvrdnja odbacuje.
(87)
Nakon konačne objave, te iste stranke tvrdile su da se vremensko podudaranje između pretrpljene materijalne štete i dampinškog kineskog uvoza ne može procijeniti na temelju cijelog razmatranog razdoblja od 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka, bez da se u obzir uzmu intervencijska kretanja uočena tijekom tog razdoblja.
(88)
Komisija je također analizirala kretanja tijekom razmatranog razdoblja. Činjenica da je industrija Unije 2011. zaista još bila profitabilna, premda se kineski uvoz već snažno povećao te godine, ne utječe na zaključak da je za vrijeme ispitnog postupka postojalo vremensko podudaranje između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog kineskog uvoza.
(89)
Za vrijeme ispitnog postupka, dok je potrošnja pala za nešto više od 19 %, kineski su proizvođači izvoznici:
-
povećali svoj tržišni udio za 12,4 postotnih bodova u usporedbi s 2011., dok je tržišni udio industrije Unije pao za 12,3 postotnih bodova;
-
povećali obujme kineskog uvoza za više od 35 % nasuprot padu od 32 % u prodaji industrije Unije i
-
dodatno smanjili svoje već vrlo niske cijene izvoza za više od 10 % i oborili cijene industrije Unije za do 26,7 % čime su pridonijeli gubicima koje je industrija Unije pretrpjela za vrijeme ispitnog postupka.
(90)
Na temelju prethodno navedene analize, Komisija zaključuje da je prisutnost subvencioniranog uvoza i znatno povećanje njegovog tržišnog udjela po cijenama koje su stalno snižavale cijene industrije Unije uzrokovala materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(91)
S obzirom na to da nije bilo dodatnih primjedaba u pogledu učinka dampinškog uvoza, Komisija potvrđuje uvodne izjave 131, 132 i 133 Privremene uredbe.
2. Učinci drugih čimbenika
2.1 Uvoz iz trećih zemalja
(92)
Zbog ispravka podataka o prodaji industrije Unije (vidjeti uvodnu izjavu 62), tržišni udio uvoza iz trećih zemalja neznatno se promijenio (vidjeti ispravljenu donju Tablicu 11.). Međutim, ispravak ne mijenja kretanje ili zaključke do kojih se došlo iz podataka u Privremenoj uredbi.
(93)
S obzirom na to da nije bilo dodatnih primjedaba, Komisija potvrđuje uvodne izjave 134 - 137 Privremene uredbe.
Tablica 11.
Uvoz iz trećih zemalja (1 000 m2)
Treće zemlje
2009.
2010.
2011.
RIP
Tržišni udio
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indeks
100
74
90
88
Izvor: Staklo za Europu, podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik proizvođača Unije
2.2 Izvozni rezultati industrije Unije
(94)
Jedna je stranka osporila nalaze Komisije u uvodnoj izjavi 139 Privremene uredbe da je do pada izvozne prodaje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a najvjerojatnije došlo zbog vrlo niskih cijena kineskog izvoza u glavna izvozna odredišta industrije Unije (tj. SAD, Kanada). Stranka je smatrala da je taj zaključak neopravdan jer je kineski izvoz bio prisutan i u 2011., te stoga nema razloga zašto bi do utjecaja došlo samo u 2012. Mišljenja je i da je stvarni razlog za ovu nisku izvoznu prodaju bila činjenica što industrija Unije nije bila konkurentna, a kada su se cijene svjetskog tržišta smanjile, industrija Unije nije mogla ostati konkurentna. Zbog toga je stranka tvrdila da je pad izvozne prodaje industrije Unije tijekom RIP-a dodatno pridonio pretrpljenoj šteti.
(95)
Izvozna prodaja proizvođača iz Unije u uzorku činila je 20 % njihove ukupne prodaje u obujmu u 2009. (u početnoj fazi), a tijekom 2010. 11 %. i tijekom vrhunca 2011. godine samo 14 %. Daljnje smanjenje na 5 % dogodilo se 2012.
(96)
Komisija te tvrdnje odbacuje zbog sljedećih razloga. Tržište Unije, kao jedno od najvećih u svijetu, oduvijek je bilo i još uvijek je glavno tržište za industriju Unije, a ne tržišta trećih zemalja. Također, činjenica što je solarno staklo relativno teško i krhko, zbog čega prilikom njegova prijevoza na udaljena odredišta nastaju dodatni troškovi (zbog loma i prohrđavanja). Na temelju informacija na raspolaganju Komisiji iz odgovora proizvođača izvoznika u uzorku na upitnik, cijene kineskog izvoza u glavna izvozna odredišta industrije Unije uistinu su bile vrlo niske, te su se čak i dodatno smanjile tijekom RIP-a u usporedbi s 2011. To pokazuje da su smanjeni izvozni rezultati industrije Unije uglavnom posljedica povećanja sniženja cijene kineskog izvoza, također i na tržištima trećih zemalja, kako je potvrđeno tijekom ispitnog postupka.
(97)
Nakon konačne objave, ista stranka također je tvrdila da se ispitni postupak odnosio na tržište Unije te da nije ocjenjivao navodno nepošteno određivanje cijena na tržištima trećih zemalja.
(98)
Uz to, nalazi institucija EU-a, čak i pod pretpostavkom da su točni, navodno su štetu uzrokovanu ostalim čimbenicima pripisali dampinškom uvozu u Uniju. Tako navodni cjenovno niski ili subvencionirani kineski izvoz u treće zemlje nije bio dampinški uvoz u EU te je kao takav kao drugi čimbenik kvalificirao štetne učinke koji se nisu mogli pripisati dampinškom uvozu.
(99)
Komisija odbacuje ovu tvrdnju. Nije ispitala jesu li cijene uvoza NRK-a u treće zemlje dampinške i/ili subvencionirane. Tek je utvrdila, na temelju izvoznih cijena u treće zemlje, koje su dostavili proizvođači izvoznici u uzorku, da su se te cijene posljednjih godina stalno snižavale.
(100)
Komisija je na isti način analizirala snižavanje cijene uvoza iz NRK-a u treće zemlje kao zaseban čimbenik i nije to pripisala dampinškom uvozu u Uniju. Ta je činjenica samo iskorištena kao moguće objašnjenje za smanjeni izvoz industrije Unije u njezina glavna odredišta trećih zemalja u kontekstu činjenice da ta tržišta nisu niti su ikad bila glavna tržišta za industriju Unije. Čak i na vrhuncu 2010. i 2011. godine, više od 85 % prodaje industrije Unije ostvareno je na tržištu Unije.
(101)
Stoga se potvrđuje zaključak u uvodnoj izjavi 140 Privremene uredbe da pogoršani izvozni rezultat proizvođača iz Unije u uzorku ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
2.3 Razvoj potrošnje, kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta
(102)
Jedna je stranka tvrdila da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica pada potrošnje u Uniji. To je navodno jedini čimbenik koji je pao po prvi put u 2012. i s kojim se šteta može razumno povezati, dok je kineski uvoz započeo već u 2011. po cijenama usporedivim s onima u 2012. Nakon konačne objave, to trgovačko društvo ponovilo je svoju tvrdnju.
(103)
U 2012. potrošnja je uistinu pala u odnosu na prethodne godine. Međutim, analiza Komisije kreće od početka razmatranog razdoblja 2009. do kraja RIP-a, a u tom se razdoblju potrošnja Unije ukupno povećala za 65 %. Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio industrije Unije stalno se i znatno smanjivao, tj. za 25,7 % općenito, dok se tržišni udio kineskog uvoza povećao za 321 %. Povećanje kineskog uvoza iznosilo je 596 % tijekom razmatranog razdoblja.
(104)
Osim toga, u RIP-u potrošnja Unije još uvijek je bila na usporedivoj razini kao u 2010., dok je, kako je navedeno u tablici 10. Privremene uredbe, 2010. bila godina kada je industrija Unije ostvarila razumnu dobit. Stoga pad potrošnje Unije tijekom RIP-a nije sam po sebi mogao dovesti do gubitaka koje je industrija Unije pretrpjela u RIP-u. Osim toga, tržišni udio industrije Unije pao je za 26,6 % između 2010. i 2012., dok je tržišni udio kineskog uvoza povećan za 318 % tijekom istog razdoblja. Konačno, ako je pad potrošnje tijekom RIP-a trebao nanijeti štetu koju je pretrpjela industrija Unije, tada je taj pad trebao također utjecati na kineski uvoz. Međutim, to jasno nije bio slučaj. Suprotno tome, tijekom RIP-a kineski uvoz znatno se povećao, kako u obujmu tako i u tržišnom udjelu.
(105)
Posljedično, Komisija odbacuje ovu tvrdnju i potvrđuje zaključke do kojih se došlo u uvodnim izjavama 141 i 142 Privremene uredbe.
(106)
U vezi s proizvodnim kapacitetom industrije Unije, kako je prikazano u Tablici 4. Privremene uredbe, Komisija smatra da je njegovo povećanje jasno pratilo kretanje u povećanju potrošnje Unije sve do 2011.
(107)
Komisija je također utvrdila da je glavni razlog za povećanje proizvodnog kapaciteta za 12,5 % između 2011. i kraja RIP-a bio ulazak jednog trgovačkog društva na tržište solarnog stakla, dok se proizvodni kapacitet svih ostalih trgovačkih društava na tržištu blago smanjio tijekom istog razdoblja.
(108)
Posljedično, Komisija zauzima stajalište da je općenito kretanje razvoja kapaciteta industrije Unije pratilo razvoj potrošnje Unije. Komisija stoga smatra da visoki proizvodni kapacitet industrije Unije, koji je već bio visok na početku razmatranog razdoblja i koji je ostao visok tijekom RIP-a, ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(109)
Nakon konačne objave, nekoliko je stranaka tvrdilo da Komisija nije uzela u obzir navodno prekoračenje kapaciteta kao važnog uzroka štete. Tijekom razmatranog razdoblja, povećanje potrošnje navodno nije opravdalo povećanje kapaciteta jer je industrija Unije prolazila kroz trajno veliki jaz između proizvodnog kapaciteta i potrošnje, što prema njihovom mišljenju nije gospodarski održivo. Jedna stranka tvrdila je i da je činjenica što je na tržištu postojao novi sudionik između 2011. i kraja razdoblja ispitnog postupka pridonijela pretrpljenoj šteti jer je povećala domaće tržišno natjecanje.
(110)
Također se tvrdilo da je smanjenje potrošnje Unije, povećanje proizvodnog kapaciteta, zajedno s padom izvozne prodaje dovelo do niske stope iskorištenosti kapaciteta. Ta niska stopa iskorištenosti uzrokovala je visoke fiksne troškove, koji su, prema mišljenju stranke snažno utjecali na industriju solarnog stakla u Uniji.
(111)
Komisija primjećuje da je razina kapaciteta cjelokupne industrije Unije stalno bila viša od ukupne potrošnje u Uniji tijekom cijelog razmatranog razdoblja. To ipak nije spriječilo trgovačka društva industrije Unije u uzorku da ostvare dobit tijekom dvije godine prije razdoblja ispitnog postupka, dok su samo za vrijeme ispitnog postupka pretrpjela značajne gubitke od 14,5 %.
(112)
Uz to, kapacitet proizvođača iz Unije u uzorku povećao se tek za 4 % između 2010. i 2011. i za 2,6 % između 2011. i razdoblja ispitnog postupka, što je dovelo do skromnog ukupnog povećanja za 6,7 % između 2010. i razdoblja ispitnog postupka.
(113)
Zbog toga je tijekom cijelog razmatranog razdoblja postojala razlika između potrošnje i kapaciteta i, premda je tek nešto viša za vrijeme ispitnog postupka, ne može objasniti ogromne gubitke nastale za trgovačka društva u uzorku za vrijeme ispitnog postupka. Stoga Komisija odbacuje tvrdnju da razina kapaciteta industrije Unije nije gospodarski održiva.
(114)
U pogledu tvrdnje da je novi sudionik na tržištu 2012. pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija primjećuje da je taj novi sudionik, premda je uveo visok kapacitet, imao vrlo ograničen obujam proizvodnje i prodaje, u rasponu od 2 % ukupne prodaje EU-a, za vrijeme ispitnog postupka. Zbog toga njegov ulazak na tržište jedva da je imao utjecaja na rezultat industrije Unije u cjelini, osim što je značajno uvećao kapacitet industrije Unije i podatke o iskorištenosti kapaciteta. Bez ovih podataka trgovačkog društva, kapacitet svih ostalih proizvođača iz Unije u stvari se zapravo smanjio između 2011. i 2012.
(115)
Uz to, ispitni postupak nije niti potvrdio da su na industriju solarnog stakla snažno utjecali fiksni troškovi. Prosječni fiksni troškovi proizvođača iz Unije u uzorku zapravo su bili u rasponu od 25 % - 35 % ukupnih troškova proizvodnje za vrijeme ispitnog postupka. Tijekom ranijih godina, 2010. i 2011., postotak fiksnih troškova bio je neznatno niži, ali i dalje unutar istog raspona. To jasno pokazuje da je visoki kapacitet za vrijeme ispitnog postupka očito imao utjecaja na trošak proizvodnje, ali njegov utjecaj nije bio značajan i ne može objasniti visoke gubitke koji su nastali za vrijeme ispitnog postupka, posebno u usporedbi s dobiti ostvarenoj u prethodnim godinama. Uz to, stopa iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije u uzorku pala je u usporedbi s prethodnim godinama, ali se i dalje zadržala na razini od 65 % za vrijeme ispitnog postupka.
(116)
Konačno, Komisija je u svojoj analizi također uzela u obzir to što se instalirani kapacitet može prilagoditi za proizvodnju ostalih vrsta stakla, koje ne pripadaju području primjene ovog ispitnog postupka. U skladu s tim, također zbog ovog elementa, Komisija se ne slaže sa zainteresiranom strankom da visoki instalirani kapacitet gospodarski nije održiv.
(117)
S obzirom na prethodno navedeno, Komisija odbacuje tvrdnje koje su stranke istaknule i ponavlja da kretanja potrošnje, kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja, analizirana zasebno i skupno, nisu takva da bi prekinula uzročno-posljedičnu vezu utvrđenu između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza.
2.4 Kretanja u vezi sa solarnim modulima
(118)
Dvije su stranke tvrdile da je, osim razvojem potrošnje dotičnog proizvoda, šteta koju je pretrpjela Unija također uzrokovana padom potrošnje solarnih modula i gubicima koje je pretrpjela ta industrija na kraju 2011./početku 2012. Utjecaj financijskih poteškoća proizvođača solarnih ploča na tržištu solarnog stakla navodno se počeo pojavljivati na kraju 2011. i u 2012. zbog nužne vremenske razlike između dva događaja.
(119)
Jedna je stranka ponovila iste tvrdnje nakon konačne objave.
(120)
U uvodnoj izjavi 143 Privremene uredbe, Komisija je uistinu utvrdila da kretanja uočena kod solarnih modula imaju značajan utjecaj na potrošnju solarnog stakla jer se 80 % - 85 % prodaje solarnog stakla izvrši proizvođačima solarnih modula (fotonaponski moduli od kristalnog silicija i tankoslojni fotonaponski moduli). Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama 143 i 144 Privremene uredbe, potrošnja solarnih modula stalno se povećavala tijekom razmatranog razdoblja, tj. od 2009. do 2012., a čak iako se smanjila 2012., razina potrošnje ostala je 221 % viša nego 2009. i 44 % viša nego 2010. (7) Uz to, utvrđeno je da smanjenja poticajnih cijena („FIT”) na kraju 2011. i početku 2012. nisu prekinula uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza solarnih modula i utvrđene materijalne štete (8) jer je potražnja za solarnim modulima ostala relativno visoka tijekom razdoblja 2009. - 2012.
(121)
S obzirom na prethodno navedeno, Komisija zaključuje da se smanjenje razine potrošnje solarnih modula u 2012. ne može razmatrati samostalno kao čimbenik kojim bi se prekinula uzročno-posljedična veza uspostavljena između dampinškog uvoza solarnog stakla iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(122)
Slično tome, s obzirom na to da je potražnja za solarnim modulima ostala relativno visoka tijekom razdoblja 2009. - 2012., a potražnja za solarnim staklom povećala se za 65 % tijekom istog razdoblja, utjecaj pogoršanja financijskog stanja proizvođača solarnih modula na potrošnju solarnog stakla na kraju 2011. i početku 2012. ne može se razmatrati samostalno kao takav čimbenik koji bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza solarnog stakla iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(123)
S obzirom na to da nisu dostavljene dodatne primjedbe, potvrđuje se zaključak do kojeg se došlo u uvodnoj izjavi 144 Privremene uredbe.
2.5 Zaključak o uzročnosti
(124)
U pogledu prethodno navedenog, Komisija potvrđuje svoje nalaze u uvodnim izjavama 130 - 133 Privremene uredbe da je uvoz dotičnog proizvoda iz dotične zemlje bio dampinški tijekom RIP-a te da je time smanjena prodaja u industriji Unije. Nadalje, postoji jasna podudarnost u vremenu između povećanja obujma dampinškog uvoza i pogoršanja stanja industrije Unije. Dampinški uvoz izravno je konkurirao proizvodnji industrije Unije te je zbog toga industrija Unije izgubila profitabilnost i tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja. Ostali mogući uzroci štete prethodno su analizirani i niti za jednog od njih, analiziran pojedinačno ili skupno, nije utvrđeno da bi bio takav da prekine uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(125)
Nisu izneseni novi dokazi koji bi promijenili zaključak, te s obzirom na to da nije bilo dodatnih primjedaba u vezi sa zaključkom o uzročnosti, Komisija potvrđuje uvodne izjave 145 i 146 Privremene uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(126)
S obzirom na to da nije bilo primjedaba u vezi s interesom industrije Unije, Komisija potvrđuje uvodne izjave 148 - 151 Privremene uredbe.
2. Interes nepovezanih uvoznika i prodavatelja
(127)
S obzirom na to da nije bilo primjedaba u vezi s interesom nepovezanih uvoznika i prodavatelja, Komisija potvrđuje uvodne izjave 152, 153 i 154 Privremene uredbe.
3. Interes dobavljača sirovina
(128)
S obzirom na to da nije bilo primjedaba u vezi s interesom dobavljača sirovina, Komisija potvrđuje uvodnu izjavu 155 Privremene uredbe.
4. Interes korisnika
(129)
Javio se jedan korisnik i naveo da na njega antidampinške mjere neće utjecati jer nije koristio solarno staklo proizvedeno u NRK-u niti to namjerava učiniti.
(130)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da uvođenje antidampinške pristojbe na kinesko solarno staklo može malo koristiti industriji solarnog stakla iz Unije, ali može značajno štetiti fotonaponskoj i solarno-toplinskoj industriji Unije jer će one morati platiti više za dotični proizvod. Nadalje, ovo bi svakako išlo protiv cilja zaštite okoliša Unije jer bi povećalo cijene za fotonaponske module i solarne toplinske aplikacije te bi dalo prednost industriji solarnog stakla koje smatra energetski intenzivnom.
(131)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 157 Privremene uredbe, uvođenje antidampinških pristojbi imat će samo ograničen utjecaj (manje od 1 %) na ukupne troškove solarnih modula. Nisu primljeni dokazi koji bi ispitali točnost ove analize. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(132)
S obzirom na to da nije bilo dodatnih primjedaba u pogledu interesa Unije, Komisija potvrđuje uvodne izjave 155 - 159 Privremene uredbe.
5. Aspekti tržišnog natjecanja
(133)
S obzirom na to da nije bilo primjedaba u vezi s aspektima tržišnog natjecanja utvrđenih u uvodnim izjavama 160 - 163 Privremene uredbe, Komisija potvrđuje predmetne uvodne izjave.
6. Zaključak o interesu Unije
(134)
Nisu primljene primjedbe koje bi promijenile analizu interesa Unije kako je utvrđena u Privremenoj uredbi. Stoga Komisija potvrđuje uvodnu izjavu 164 Privremene uredbe.
G. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(135)
Nekoliko zainteresiranih stranaka osporilo je primjenu stope od 8,3 % kao ciljane dobiti za industriju Unije utvrđene u uvodnoj izjavi 167 Privremene uredbe, izjavljujući kako je to nerealno visoko. Tvrdili su da je 8,3 % profitne marže u 2010. bilo najviše tijekom razmatranog razdoblja jer je 2010. bila najbolja godina za svjetsku fotonaponsku industriju. Tvrdili su također da je nemoguće da industrija solarnog stakla iz Unije ostvari istu profitnu maržu u 2012. bez dampinga kada je svjetska industrija fotonaponskih modula, uključujući industriju fotonaponskih modula Unije, navodno ušla u veliku recesiju 2012.
(136)
Komisija odbacuje ovu tvrdnju. Komisija je kao ciljanu dobit koristila prosječnu dobit koju su ostvarili proizvođači iz Unije u uzorku 2010., kad je uvoz dotičnog proizvoda još bio nizak zbog čega nije mogao narušiti uobičajene uvjete tržišnog natjecanja. Stoga profitna marža korištena za utvrđivanje razine uklanjanja štete odgovara razdoblju kada je industrija Unije mogla razumno očekivati dobit pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, na koje dampinški uvoz još nije utjecao (9).
(137)
Konačno, kada je riječ o industriji solarnog stakla, godina vrhunca nije bila 2010., kako tvrde te stranke, već 2011. kada je došlo do najviše potrošnje Unije i najvišeg obujma prodaje industrije Unije.
(138)
Nakon konačne objave, jedna je stranka ponovila svoju tvrdnju osporavajući profitnu maržu primijenjenu kao ciljanu dobit. Tvrdila je da bi Komisija trebala uzeti u obzir sve ostale čimbenike koji utječu na profitabilnost za vrijeme ispitnog razdoblja. Tvrdila je da razumna ciljana dobit ne bi mogla biti viša od 5 %.
(139)
Komisija odbacuje tu tvrdnju zbog sljedećih razloga. Ciljana dobit koja je primijenjena ne temelji se na procjeni već na stvarnoj dobiti koju je industrija Unije ostvarila prije narušavanja tržišnog natjecanja uzrokovanog kineskim dampinškim uvozom. Komisija to smatra razumnom dobiti, te je također uzela u obzir da stanje na tržištu nije bilo značajno različito u usporedbi s razdobljem ispitnog postupka, ako se izuzme utjecaj kineskog dampinškog uvoza. Izjava stranke u ovom pogledu da je potrošnja 2010. bila znatno viša nego u 2012. činjenično je netočna. Kako je naznačeno u gornjem Odjeljku E.2.3, potrošnja je 2010. bila na sličnoj razini kao ona 2012. Industrija Unije također je 2010. gradila kapacitet u pogledu očekivanog snažnog povećanja potražnje, što je negativno utjecalo na njezinu dobit te godine. Konačno, predložena ciljana dobit od 5 % je proizvoljna jer se ne temelji na podacima niti na stvarnim izračunima te se stoga odbacuje.
(140)
Podnositelj pritužbe je s druge strane tvrdio da je profitna marža preniska te da bi je Komisija trebala povećati na 15 % jer je dobit podnositelja pritužbe za 2010. bila viša od 10 %. Niže profitne marže koje su ostali proizvođači EU-a u uzorku ostvarili 2010. navodno ne predstavljaju dobit koja se realno može očekivati bez nepoštenog uvoza. Najvjerojatnije postoje razlozi povezani s upravljačkim politikama ili pitanjima tih trgovačkih društava, koji možda uključuju kratkoročne politike određivanja cijena u cilju osvajanja tržišnog udjela, koje bi objasnile zašto su ostvarila samo nižu maržu u toj godini i zašto su bila među prvima koja su pretrpjela štetu od dampinškog uvoza.
(141)
Komisija ne prihvaća ovu tvrdnju. Kako je prethodno u ovom odjeljku objašnjeno, prema mišljenju Komisije, prosječna dobit u 2010. za cijelu industriju Unije ispravno odražava prosječnu dobit pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Ovaj zaključak ne osporava činjenica da su neki članovi industrije Unije donijeli upravljačke odluke koje su dovele do profitnih marži nižih ili viših od ostalih članova iste industrije. Postojanje takvih razlika uistinu je svojstveno ponašanju trgovačkih društava u tržišnom gospodarstvu.
(142)
S obzirom na to da nije bilo dodatnih primjedaba, Komisija potvrđuje metodologiju opisanu u uvodnim izjavama 166 - 169 Privremene uredbe.
2. Konačne mjere
(143)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije i u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda na razini marža štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. U tom slučaju stopu pristojbe trebalo bi odgovarajuće odrediti na razini utvrđenih marži štete.
(144)
Nakon privremene objave, podnositelj pritužbe tvrdio je da privremene ad valorem pristojbe nisu učinkovite. Stoga je od Komisije zatražio da uvede konačne mjere u obliku najniže uvozne cijene. Podnositelj pritužbe tvrdio je da bi takva najniža uvozna cijena mjere učinila učinkovitijima, posebno ako bi se uvele dvije različite najniže uvozne cijene, jedna za premazano i jedna za nepremazano solarno staklo. Razlozi koje je iznio podnositelj pritužbe sljedeći su:
(145)
Prvo, podnositelj pritužbe tvrdio je da su nakon RIP-a proizvođači izvoznici prodavali premazano staklo tržištu EU-a za istu cijenu po kojoj su prodavali nepremazano solarno staklo tijekom RIP-a. Također je naveo da premazano staklo ima više proizvodne troškove nego nepremazano staklo te se stoga uobičajeno prodaje po cijenama koje su 20 % do 25 % više od onih nepremazanog stakla.
(146)
Drugo, podnositelj pritužbe tvrdio je da je nakon RIP-a potražnja prešla s nepremazanog na premazano solarno staklo. Korisnici u sve većem razmjeru nabavljaju premazano solarno staklo umjesto nepremazanog solarnog stakla. Zbog toga je premazano solarno staklo činilo gotovo ukupan uvoz iz NRK-a u EU u drugoj polovini 2013., dok je tijekom RIP-a bio suprotan slučaj.
(147)
Antidampinške mjere uistinu mogu imati različite oblike. Dok Komisija u velikoj mjeri samostalno odlučuje kod odabira oblika mjera, svrha je i dalje da se uklone učinci štetnog dampinga.
(148)
Ispitnim postupkom potvrđeno je da postoji značajna razlika i u troškovima i u cijenama između nepremazanog i premazanog solarnog stakla zbog razlike u tehničkim svojstvima ta dva proizvoda. Premazano solarno staklo, koje ovisno o korištenoj tehnologiji može biti jednostrano ili dvostrano premazano, uistinu povećava propusnost u usporedbi s nepremazanim solarnim staklom te bi moglo imati dodatna svojstva samočišćenja i stvaranja zaštitnog filma (anti-soiling) i čvrstoće. Visokokvalitetno nepremazano solarno staklo može postići sunčevu propusnost do 92 %. Premaz može smanjiti refleksiju za oko 3 % (po strani) te posljedično povećati propusnost jednostrano premazanog solarnog stakla do najviše 95 % i dvostrano premazanog solarnog stakla do najviše 98 %.
(149)
Tijekom ispitnog postupka 81 % solarnog stakla uvezenog iz NRK-a prodanog u EU bilo je nepremazano, dok je samo 19 % bilo premazano. Razlike u cijeni i trošku utvrđene između nepremazanog i premazanog solarnog stakla tijekom RIP-a iznosile su oko 30 %.
(150)
Međutim, Komisija smatra da dokazi koje je dostavio podnositelj pritužbe nisu bili dovoljno potkrijepljeni. Uz to, Komisija ne raspolaže dovoljnim dokazima ili podacima iz ostalih izvora koji bi joj omogućili da zaključi da je od uvođenja privremenih antidampinških mjera potražnja prešla s nepremazanog na premazano solarno staklo i da su se cijene, posebno premazanog stakla, značajno smanjile, kako navodi podnositelj pritužbe.
(151)
Stoga Komisija ne može prihvatiti ovu tvrdnju i smatra primjerenim uvesti ad valorem pristojbe umjesto najnižih uvoznih cijena. Bez obzira na to, u cilju rješavanja prethodno postavljenih pitanja, stvorit će se dvije različite oznake integrirane tarife Europske zajednice (oznake TARIC) - jedna za premazano i druga za nepremazano solarno staklo. Time bi se Komisiji omogućilo blisko praćenje razvoja tržišta i pravovremeno odlučivanje o tome jesu li potrebne dodatne mjere.
(152)
Komisija također podsjeća da je u prošlosti koristila najniže uvozne cijene u posebnim okolnostima, posebno u sljedećim situacijama:
-
posebno visoka izvozna cijena za jednu vrstu proizvoda, što je značilo da nije bilo dampinga u pogledu te vrste proizvoda (10);
-
razmatranja povezana s tržišnom snagom i tržišnim udjelom proizvođača Unije, kojima je bilo potrebno osigurati, zbog razloga interesa Unije, da cijene uvoza ne prijeđu određenu razinu (11).
(153)
Nadalje, najniže uvozne cijene uglavnom se koriste za homogene proizvode, a ne za proizvode poput ovoga, koji dolazi u različitim vrstama proizvoda.
(154)
Također zbog tih razloga, Komisija zauzima stajalište da najniže uvozne cijene nisu prikladne za ovaj predmet.
(155)
Nakon konačne objave, podnositelj pritužbe ponovio je svoj zahtjev za uvođenje najniže uvozne cijene i dostavio svoje primjedbe o prethodno navedenim uvodnim izjavama 152 - 156 navodeći sljedeće.
(156)
Prvo, tim se uvodnim izjavama navodno ne rješavaju razmatranja o učinkovitosti oblika mjera za uklanjanje štetnih učinaka dampinga i subvencioniranja, što je također i valjan razlog za primjenu najnižih uvoznih cijena.
(157)
Drugo, Komisija navodno nije objasnila zašto su ta razmatranja bitna u ovom slučaju i kako imaju veću težinu od interesa industrije EU-a.
(158)
Treće, tvrdio je da je dotični proizvod dovoljno homogen da bi omogućio praktično upravljanje najnižom uvoznom cijenom s obzirom na to da dvije glavne vrste proizvoda imaju jasna razlikovna svojstva koja dopuštaju pravilno razlikovanje cijena i jednostavno upravljanje i nadzor, posebno stoga što je gotovo sav uvoz trenutačno premazano solarno staklo.
(159)
U pogledu prve tvrdnje, čini se da se potražnja zaista prebacila s nepremazanog na premazano solarno staklo. Međutim, s obzirom na to da nisu dostavljeni dodatni dokazi, Komisija ne može zaključiti da su se cijene, posebno premazanog solarnog stakla, značajno smanjile. Zbog toga nema razloga mijenjati prethodni zaključak da su ad valorem pristojbe primjerenije za uklanjanje štetnih učinaka dampinga i subvencioniranja.
(160)
U pogledu druge primjedbe, svrha predmetnih uvodnih izjava bila je pokazati da Komisija ne smatra da je ovaj slučaj primjeren za uvođenje najniže uvozne cijene, osim ako se tvrdnje podnositelja pritužbe dodatno ne potkrijepe. Budući da to nije učinjeno, Komisija ne smatra potrebnim dodatno analizirati korist od moguće najniže uvozne cijene za interes industrije EU-a.
(161)
Što se tiče treće primjedbe, podnositelj pritužbe nije doveo u pitanje različite vrste proizvoda koje je Komisija utvrdila u ispitnom postupku i nije dokazao da ne bi došlo do razlike u cijeni. Ponuda obveze, koju su ponudili proizvođači izvoznici, kojom se predviđaju različite najniže uvozne cijene, ukazuje i na to da su razlike stvarne. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. U svakom slučaju, čak i da Komisija prihvati da dotični proizvod može biti prilično homogen, smatra ovo pitanje nebitnim jer odbacuje zahtjev za najnižom uvoznom cijenom zbog ostala dva prethodno navedena razloga. Također podsjeća da Komisija može uzeti u obzir informacije koje se odnose na razdoblje koje je uslijedilo nakon razdoblja ispitnog postupka samo u izuzetnim slučajevima (vidjeti članak 6. stavak 1. Osnovne uredbe). Podnositelji pritužbe nisu dokazali da je to stanje takvo izuzetno stanje i da ostala dostupna sredstava, poput nadzora kroz stvaranje dodatne oznake TARIC-a, ne bi bila dostatna.
(162)
Zaključno, Komisija ovime odbacuje te tvrdnje.
(163)
Nakon konačne objave, nekoliko proizvođača solarnih modula također je zahtijevalo primjenu najniže uvozne cijene. Najviše su bili zabrinuti zbog sljedećeg:
-
nakon razdoblja ispitnog postupka, proizvodni kapacitet solarnog stakla znatno se smanjio i mnogi proizvođači iz Unije nepovratno su ispali s tržišta. Jedina tri proizvođača iz Unije preostala na tržištu više nisu sposobna pokrivati više od 50 % europske potražnje. Stoga proizvođači solarnih modula trebaju pokriti svoje potrebe opskrbom iz NRK-a. Jedan korisnik tvrdio je da će biti prisiljen opskrbljivati se isključivo kod jednog ili dvojice proizvođača iz Unije koji će moći ispuniti tehničke specifikacije proizvoda;
-
pristojbe, kako su sada predložene, znatno bi povećale troškove proizvoda za solarne module za oko 3 centa po vatu, što je navodno pet posto najniže uvozne cijene utvrđene u slučaju solarnih ploča.
-
najniža uvozna cijena treba biti osmišljena tako da ne vodi do viših troškova za solarne module u EU.
(164)
O prvoj tvrdnji, Komisija nema razloga vjerovati da oni proizvođači iz Unije koji su smanjili ili su privremeno prestali sa svojom proizvodnjom ne bi ponovno pokrenuli svoje poslovanje punim kapacitetom kada uvoz ponovno bude po poštenim cijenama. Kako je opisano u prethodnim uvodnim izjavama 106 do 112, industrija Unije raspolaže dostatnim kapacitetom kako bi zadovoljila cjelokupnu potrošnju Unije. Posljedično, ta se tvrdnja odbacuje. Komisija odbacuje i tvrdnju jednog korisnika da će biti prisiljen opskrbljivati se isključivo kod jednog ili dvojice proizvođača iz Unije. Kineski proizvođači izvoznici i dalje će moći opskrbljivati tržište Unije. Antidampinškim mjerama, bez obzira na njihov oblik, trebao bi se osigurati uvoz po poštenim cijenama, a svrha im nije u potpunosti prekinuti uvoz iz NRK-a.
(165)
O drugoj tvrdnji, korisnici nisu dostavili dokaze kojima bi dokazali svoju tvrdnju. Suprotno tome, Komisija je u uvodnoj izjavi 157 Privremene uredbe utvrdila da bi utjecaj mjera bio ispod 1 % na ukupne troškove solarnih modula koje su proizveli proizvođači koji su surađivali u ispitnom postupku. Ta se tvrdnja stoga odbacuje.
(166)
Stoga nije potrebno zauzeti stajalište o trećoj točci koju su iznijeli proizvođači solarnih modula.
(167)
Istodobno s antidampinškim ispitnim postupkom proveden je i antisubvencijski ispitni postupak. S obzirom na primjenu pravila niže pristojbe i činjenicu da su konačne subvencijske marže niže od razine uklanjanja štete, Komisija bi trebala uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu na razini utvrđenih konačnih subvencijskih marži i zatim konačnu antidampinšku pristojbu do relevantne razine uklanjanja štete. Na temelju prethodno navedenog, stope na kojima će se takve pristojbe određivati su utvrđene kako slijedi:
Trgovačko društvo
Subvencijska marža
Dampinška marža
Razina uklanjanja štete
Kompenzacijska pristojba
Antidampinška pristojba
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Sva ostala trgovačka društva
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Pojedinačne stope antidampinške pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta trgovačka društva. Navedene stope pristojbi (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo čiji se naziv ne spominje posebno u operativnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne bi trebali ostvariti korist od tih stopa i na njih se treba primjenjivati stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”. Zato što je postojala visoka razina suradnje proizvođača izvoznika (iznad 80 %, vidjeti uvodnu izjavu 15 Privremene uredbe), ova stopa pristojbe temelji se na najvišoj pojedinačnoj marži štete utvrđenoj za proizvođače izvoznike u uzorku. Pristojba koja se primjenjuje na „ostala trgovačka društva koja surađuju” temelji se na ponderiranom prosjeku izvoznika u uzorku i primjenjuje se na sva trgovačka društva isključena iz uzorka koja surađuju (osim za Henan Yuhua, koje podliježe individualno utvrđenoj pristojbi nakon zahtjeva toga društva za individualno ispitivanje (vidjeti uvodnu izjavu 48 Privremene uredbe).
(169)
Svaki zahtjev kojim se traži primjena tih individualnih stopa antidampinške pristojbe za trgovačko društvo (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon uspostavljanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) treba uputiti Komisiji (12) sa svim bitnim informacijama, posebno o promjeni djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba se u skladu s tim može izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede individualne stope pristojbi.
3. Preuzimanje obveza
(170)
Nakon konačne objave, tri proizvođača izvoznika u uzorku i Henan Yuhua ponudili su preuzimanje cjenovne obveze prema članku 8. stavku 1. Osnovne uredbe. Predviđaju različite najniže uvozne cijene koje odgovaraju različitim skupinama vrsta proizvodâ.
(171)
Komisija napominje da su najniže uvozne cijene koje predlažu sva trgovačka društva znatno niže od neštetnih cijena koje je utvrdila za vrijeme ispitnog postupka. Posljedično, Komisija ne smatra da su utvrđene na razini uklanjanja štete, u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(172)
Čak i u slučaju da su utvrđene na razini uklanjanja štete, trgovačka društva u uzorku predlažu tromjesečnu prilagodbu samo za cijenu premazanog solarnog stakla na temelju promjene cijena na tržištu solarnih modula. Komisija ne može prihvatiti ovu metodu indeksiranja zbog sljedećih razloga.
(173)
Prvo, cijene svih vrsta proizvoda trebale bi se redovito prilagođavati, u suprotnom uskoro može doći do umjetno stvorenog jaza između razina cijene premazanog i nepremazanog solarnog stakla. Drugo, Komisija ne smatra primjerenim prilagođavati cijene solarnog stakla na temelju cijena krajnjih korisnika (tj. cijena solarnih modula). To bi dovelo do neopravdanog sužavanja profitnih marži industrije solarnog stakla, ako se, na primjer, cijene solarnih modula smanje zbog pada cijena ostalih elemenata solarnih modula.
(174)
Općenito, Komisija smatra primjerenim indeksirati najniže uvozne cijene s cijenama sirovina. Međutim, u ovom konkretnom slučaju, nije utvrđeno da sirovina čini značajno visok udio u ukupnim troškovima proizvodnje.
(175)
Komisija je također utvrdila da su cijene solarnog stakla bile značajno nestabilne za vrijeme ispitnog postupka u NRK-u i Turskoj.
(176)
Uz to, postoji visok rizik od unakrsne nadoknade jer neka od predmetnih trgovačkih društava prodaju dotični proizvod, kao i druge proizvode, istim kupcima. Konačno, ne čini se da najniže uvozne cijene koje su predložila trgovačka društva u uzorku pokrivaju sve vrste proizvoda koje proizvode odnosni proizvođači izvoznici. Ti čimbenici učinkovitu provedbu preuzetih obveza čine nepraktičnom i teškom za nadziranje.
(177)
Posljedično, zbog prethodno navedenih razloga, Komisija odbacuje ponude preuzimanja obveza.
4. Konačno prikupljanje privremenih pristojbi
(178)
S obzirom na utvrđene dampinške marže i razinu štete uzrokovane industriji Unije, trebali bi se konačno prikupiti iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom, uvedenom Privremenom uredbom. Osigurani iznosi viši od kombiniranih konačnih stopa antidampinških i kompenzacijskih pristojbi trebali bi se osloboditi.
5. Provedivost mjera
(179)
Ako se tržišni uvjeti značajno promijene nakon uvođenja konačnih mjera, Komisija može, na svoju vlastitu inicijativu, revidirati oblik mjera u svrhu procjene ostvaruju li mjere namjeravane rezultate u uklanjanju štete i je li promjena oblika mjera opravdana.
(180)
U cilju što boljeg osiguranja moguće apsorpcije mjera, Komisija namjerava odmah pokrenuti reviziju prema članku 12. stavku 1. Osnovne uredbe, te uvoz može podvrgnuti evidentiranju u skladu s člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe, ako se dostave dokazi o takvom ponašanju. Prema članku 12. stavku 3. Osnovne uredbe, iznos uvedene pristojbe se može povećati dvostruko više od početno uvedenog iznosa pristojbe.
(181)
Komisija će se, između ostalog, osloniti na informacije o nadzoru uvoza koje dostavljaju nacionalna carinska tijela, kao i na informacije koje dostavljaju države članice prema članku 14. stavku 6. Osnovne uredbe.
(182)
Odbor uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz solarnog stakla koje se sastoji od kaljenog natrij-kalcijevog stakla, udjela željeza nižeg od 300 ppm, sunčeve propusnosti veće od 88 % (mjereno u skladu sa spektrom zračenja od AM1,5 300 do 2 500 nm), toplinskog otpora do 250 °C (mjereno u skladu s normom EN 12150), otpornosti na toplinske šokove od Δ 150 K (mjereno u skladu s normom EN 12150) i mehaničke čvrstoće od 90 N/mm2 ili veće (mjereno u skladu s normom EN 1288-3), koje trenutačno potpada pod oznaku KN ex 7007 19 80 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Premazano solarno staklo (jednostrano ili dvostrano premazano) obuhvaćeno je oznakom TARIC 7007198019, a nepremazano solarno staklo je obuhvaćeno oznakom TARIC 7007198011.
2. Na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode trgovačka društva navedena u nastavku, primjenjuju se stope konačne antidampinške pristojbe iz tablice:
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Ostala trgovačka društva koja surađuju navedena u Prilogu I.
24,1 %
Sva ostala trgovačka društva
25,0 %
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe navedenih za trgovačka društva iz stavka 2. uvjetovana je dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjane trgovačke fakture, koja ispunjava zahtjeve iz Dodatka II. Ako takva faktura nije dostavljena, primjenjuje se važeća pristojba na „sva druga trgovačka društva”.
4. Osim ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Konačno se prikupljaju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi Komisije (EU) br. 1205/2013 (13). Oslobađaju se iznosi osigurani kao višak kombiniranih stopa antidampinških pristojbi iz prethodnog članka 1. stavka 2. i kompenzacijskih pristojbi donesenih Provedbenom uredbom Komisije br. 471/2014 (14) oslobađaju se.
Članak 3.
Kada neki novi proizvođač izvoznik u Narodnoj Republici Kini dostavi dovoljne dokaze Komisiji da:
-
nije u Uniju izvozio proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012.),
-
nije povezan s nijednim izvoznikom ili proizvođačem u Narodnoj Republici Kini koji podliježe mjerama uvedenim ovom Uredbom,
-
stvarno je u Uniju izvozio dotični proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se mjere temelje, ili je ušao u neopozivu ugovornu obvezu izvoza značajne količine u Uniju,
članak 1. stavak 2. može se izmijeniti dodavanjem novog proizvođača izvoznika trgovačkim društvima koja surađuju a koja nisu uključena u uzorak te time podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 24,1 %.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2014.