РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 декември 2013 година
за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 177 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (2),
като взеха предвид становищата на Сметната палата (3),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
Член 174 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) предвижда, че за да засили своето икономическо, социално и териториално сближаване, Съюзът трябва да си поставя за цел да намали разликата между нивата на развитие на различните региони и изоставането на най-малко облагодетелстваните региони или острови, и че специално внимание трябва да се отделя на селските райони, районите, засегнати от индустриалния преход, и регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условияи. Член 175 от ДФЕС изисква Съюзът да подкрепя осъществяването на тези цели чрез действията, които предприема посредством Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на селското стопанство - секция „Ориентиране“, Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие, Европейската инвестиционна банка и други инструменти.
(2)
С цел подобряване на координацията и хармонизиране на прилагането на фондовете, които оказват подкрепа в рамките на политика на сближаване, а именно Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ) и Кохезионния фонд, с фонда за развитието на селските райони, а именно Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), и за морския сектор и сектора на рибарството, а именно мерки, финансирани съгласно споделеното управление по дял V от Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), следва да бъдат определени общоприложими разпоредби за всички тези фондове („европейските структурни и инвестиционни фондове“). Освен това настоящият регламент съдържа общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ и за Кохезионния фонд, но не се прилагат за ЕЗФРСР и ЕФМДР, както и общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, но не се прилагат към ЕЗФРСР. Поради спецификата, която е налице при всеки европейски структурен и инвестиционен фонд, конкретните правила, приложими към всеки европейски структурен и инвестиционен фонд и към цел „Европейско териториално сътрудничество“ по ЕФРР, следва да бъдат определени в отделни регламенти.
(3)
В съответствие със заключенията на Европейския съвет от 17 юни 2010 г., с които беше приета стратегията за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, Съюзът и държавите-членки следва да осъществят постигането на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като същевременно насърчават хармоничното развитие на Съюза и намаляват регионалните различия. Европейските структурни и инвестиционни фондове следва да изпълняват важна роля при постигането на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
(4)
Що се отнася до общата селскостопанска политика (ОСП), чрез хармонизирането и съгласуването на правилата за управление и контрол за първия стълб (Европейски фонд за гарантиране на земеделието - ЕФГЗ) и втория стълб (ЕЗФРСР) на ОСП вече е постигнато значително единодействие. Поради това здравата връзка между ЕФГЗ и ЕЗФРСР следва да бъде запазена, както и структурите, които вече съществуват в държавите-членки.
(5)
Най-отдалечените региони следва да се ползват от специални мерки и от допълнително финансиране, което да вземе предвид тяхното структурно социално и икономическо положение заедно с неблагоприятните условия, причинени от факторите, посочени в член 349 от ДФЕС.
(6)
Северните региони с много ниска гъстота на населението следва да се ползват от специални мерки и допълнително финансиране, което да компенсира сериозните и природни или демографски неблагоприятни условия, посочени в член 2 от Протокол № 6 към Акта за присъединяване от 1994 г.
(7)
С цел да се гарантира правилното и последователно тълкуване на разпоредбите и с цел даване на принос към правната сигурност за държавите-членки и бенефициерите е необходимо да се дадат определения на някои понятия, използвани в настоящия регламент.
(8)
Когато в съответствие с настоящия регламент е определен срок, в който Комисията да приеме или измени дадено решение, срокът за приемане или изменение на това решение следва да не включва периода между датата, на която Комисията е изпратила своите коментари на държавата-членка, и момента, в който държавата-членка е отговорила на тези коментари.
(9)
Настоящият регламент се състои от пет части, първата от които определя предмета и определенията, втората съдържаправилата, приложими за всички европейски структурни и инвестиционни фондове, третата обхващаразпоредбите, приложими единствено за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд („фондовете“), четвъртата включва разпоредби, приложими единствено за фондовете и за ЕФМДР, а петата включва заключителните разпоредби. За да се гарантира последователност в тълкуването на различните части на настоящия регламент и между настоящия регламент и регламентите за отделните фондове, важно е да се определят ясно връзките между тях. Освен това някои конкретни правила, установени с правилата за отделните фондове, могат да се допълват, но за тях следва да се предвиди дерогация от разпоредбите на настоящия регламент само когато в настоящия регламент изрично се предвижда такава дерогация.
(10)
Съгласно член 317 от ДФЕС и в контекста на споделеното управление следва да бъдат уточнени условията, които позволяват на Комисията да упражнява отговорностите си за изпълнение на общия бюджет на Съюза, както и да бъдат изяснени отговорностите за съдействие със държавите-членки. Тези условия следва да позволят на Комисията да получи гаранции, че държавите-членки използват европейските структурни и инвестиционни фондове законосъобразно и без нередности и в съответствие с принципа на доброто финансово управление по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) (Финансовия регламент). Държавите-членки, на съответното териториално ниво в съответствие с тяхната институционална, правна и финансова рамка, и определените от тях за целта органи следва да отговарят за подготовката и изпълнението на програмите. Тези условия следва да гарантират също така, че се обръща внимание на необходимостта да се гарантира допълняемостта и съгласуваността на съответната интервенция на Съюза, да се спазва принципът на пропорционалността и да се вземе под внимание общата цел за намаляване на административната тежест.
(11)
За споразумението за партньорство и съответно за всяка отделна програма всяка държава-членка следва да организира партньорство с представители на компетентните регионални, местни, градски и други публични органи, икономическите и социалните партньори и други съответни организации, представляващи гражданското общество, включително партньорите от областта на околната среда, неправителствените организации и организациите, отговарящи за насърчаване на социалното включване, равенството на половете и недискриминацията, включително по целесъобразност обединения на такива органи и организации. Целта на това партньорство е да се осигури спазването на принципите на многостепенното управление, и също така да се зачитат принципите на субсидиарност и пропорционалност, характерните особености на различните институционални и правни рамки на държавите-членки, както и да се гарантира ангажираност на заинтересованите страни с планираните интервенции и да се използват опитът и специфичното ноу-хау, което притежават съответните действащи лица. Държавите-членки следва да откроят най-представителните имащи отношение партньори. Сред тези партньори следва да фигурират институциите, организациите и групите, които могат да повлияят на подготовката или да бъдат засегнати от подготовката и изпълнението на програмите. В този контекст следва да е възможно държавите-членки също да набелязват по целесъобразност като имащи отношение партньори обединенията на организации, които са сдружения, федерации или конфедерации на съответните регионални, местни и градски органи или други структури в съответствие с приложимото национално право и практика.
Комисията следва да бъде оправомощена да приеме делегиран акт, с който да предвиди Европейски кодекс на поведение относно партньорството, за да подкрепи и улесни държавите-членки при организирането на партньорството, с цел да гарантира участието на имащите отношение партньори в подготовката, изпълнението, мониторинга и оценката на споразуменията за партньорство и програмите по последователен начин. Приетият делегиран акт в никакъв случай и по никакъв начин не следва да се тълкува като акт с обратно действие, нито да бъде основа за установяване на нередности, които да водят до финансови корекции. Приетият делегиран акт следва да не определя дата на прилагане, предхождаща датата на приемането му. Приетият делегиран акт следва да предоставя на държавите-членки възможността да решават най-подходящата подробна уредба за изпълнение на партньорството в съответствие с техните институционални и правни рамки, както и с техните национални и регионални правомощия, при условие че се постигат целите на партньорството, определени в настоящия регламент.
(12)
Дейностите в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове и операциите, които те подкрепят, следва да са в съответствие с приложимото право на Съюза и свързаното с него национално право, с което пряко или косвено се изпълняват разпоредбите на настоящия регламент и правилата за отделните фондове.
(13)
В контекста на своите усилия да увеличи икономическото, социалното и териториалното сближаване Съюзът следва на всички етапи от прилагането на европейските структурни и инвестиционни фондове да се стреми да премахва неравнопоставеността между мъжете и жените и да насърчава равенството между тях и интегрирането на измерението на половете, както и да се противопоставя на дискриминацията по пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация, както е посочено в член 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), член 10 от ДФЕС и член 21 от Хартата на основните права на Европейския съюз, като се отчита по-специално достъпността за хората с увреждания, както и член 5, параграф 2 от Хартата за основните права, която предвижда, че никой не може да бъде заставян да извършва принудителен или задължителен труд.
(14)
Целите на европейските структурни и инвестиционни фондове следва да се осъществяват в рамките на устойчивото развитие и действията на Съюза за утвърждаване на целта за съхраняване, опазване и подобряване на качеството на околната среда, както е предвидено в член 11 и член 191, параграф 1 от ДФЕС, като се взема предвид принципът „замърсителят плаща“. За тази цел, в съответствие с амбицията поне 20 % от бюджета на Съюза да бъдат предоставяни за цели във връзка с изменението на климата държавите-членки следва да предоставят информация относно подкрепата за такива цели, като използват методология, основана на категориите интервенции или мерки, приети от Комисията чрез акт за изпълнение, който е в съответствие с принципа на пропорционалност.
(15)
За да допринесе за стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и за специфичните задачи на отделните фондове съгласно заложените им цели в Договорите, включително икономическото, социалното и териториалното сближаване, европейските структурни и инвестиционни фондове следва да съсредоточат подкрепата си върху ограничен брой общоприложими тематични цели. Точният обхват на всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове следва да бъде определен в правилата за отделния фонд. Следва да бъде възможно този обхват да бъде ограничен само до някои от тематичните цели, определени в настоящия регламент.
(16)
С цел максимално да се увеличи подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове и да се определят ръководни стратегически принципи за улесняване на процеса на програмиране на ниво държави-членки и региони, следва да бъде установена обща стратегическа рамка (ОСР). ОСР следва да улесни секторната и териториалната координация на интервенциите на Съюза, осъществявани в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове, с други имащи отношение политики и инструменти на Съюза, в съответствие с целите и задачите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се вземат предвид основните териториални предизвикателства на различните видове територии.
(17)
ОСР следва да определя как европейските структурни и инвестиционни фондове ще допринесат към стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, уредбатае за насърчаване на интегрираното използване на европейските структурни и инвестиционни фондове, уредбата за координация на европейските структурни и инвестиционни фондове с други релевантни политики и инструменти на Съюза, хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8 и междусекторните цели на политиките за изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове, както и уредбата за преодоляване на основните териториални предизвикателства и приоритетните области за дейности по сътрудничество за европейските структурни и инвестиционни фондове.
(18)
Държавите-членки и регионите все по-често се изправят пред предизвикателства във връзка с въздействието на глобализацията, съображенията относно околната среда и енергетиката, застаряването на населението и демографските промени, технологичните промени и изискванията за иновации, както и социалното неравенство. Поради сложната същност и взаимната свързаност на тези предизвикателства, подпомаганите от европейските структурни и инвестиционни фондове решения следва да имат комплексен, многосекторен и многоизмерен характер. В този контекст и с цел увеличаване на ефективността и ефикасността на политиките, следва да има възможност за комбиниране на европейските структурни и инвестиционни фондове в интегрирани пакети, специално съобразени с конкретните териториални потребности.
(19)
Съчетанието между намаляването на работещото население и увеличаването на дела на пенсионерите спрямо общата численост на населението, както и проблемите, свързани с териториалното разпределение на населението се очаква да продължат да оказват натиск, inter alia, върху структурите на държавите-членки за образование и социално подпомагане, а оттам и върху икономическата конкурентоспособност на Съюза. Адаптирането към тези демографски промени представлява едно от основните предизвикателства, пред които са изправени държавите-членки и регионите в следващите години, и като такова следва да бъде взето предвид в особено голяма степен, що се отнася до най-засегнатите от демографска промяна региони.
(20)
Въз основа на общата стратегическа рамка всяка държава-членка следва да подготви - в сътрудничество със своите партньори и в диалог с Комисията - споразумение за партньорство. Споразумението за партньорство следва да свежда елементите, определени в ОСР, към националния контекст и да определя твърди ангажименти за постигане на целите на Съюза чрез програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове. В споразумението за партньорство следва да се предвидят механизми, които да осигурят съгласуваността със стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и със специфичните задачи на отделните фондове съгласно техните основани на Договора цели, уредба за осигуряване на ефективно и ефикасно изпълнение на европейските структурни и инвестиционни фондове и уредба за принципа на партньорство, интегриран подход към териториалното развитие, както и уредба за осигуряване на ефективно изпълнение на европейските структурни и инвестиционни фондове. Следва да се прави разлика между съществените елементи от споразумението за партньорство, които са предмет на решение на Комисията и другите елементи, които не са предмет на решение на Комисията и могат да бъдат изменяни от държавите-членки. Това налага да се предвидят специални уредба, които позволяват подаването и приемането на споразумението за партньорство и програмите в случай че влизането в сила на един или повече от регламентите за отделните фондове се забави или се очаква да се забави. Това предпоставя създаване на разпоредби, които позволяват подаването и приемането на споразумение за партньорство дори при липсата на някои елементи във връзка със засегнатия(те) от забавяне европейски структурен(и) и инвестиционен(и) фонд(ове) и по-късното подаване на преразгледано споразумение за партньорство след датата на влизане в сила на регламента(ите) за отделните фондове, засегнат(и) от забавяне. Тъй като в този случай програмите, съфинансирани от засегнатия от забавяне европейски структурен и инвестиционен фонд, следва да бъдат подадени и приети едва след влизането в сила на съответния регламент за конкретния фонд, следва също така да се предвидят подходящи крайни срокове за подаването на засегнатите програми.
(21)
Държавите-членки следва да концентрират подкрепата, с цел да гарантират значителен принос за постигането на целите на Съюза в съответствие със своите специфични потребности на националното и регионалното развитие. Следва да бъдат определени предварителни условия, както и кратък и изчерпателен набор от обективни критерии за тяхната оценка, с цел да се гарантира наличието на необходимите предпоставки за ефективно и ефикасно използване на подкрепата на Съюза. За целта всяко предварително условие следва да се прилага към приоритет на дадена програма само когато то има пряка и реална връзка и директно въздействие върху ефективността и ефикасността на изпълнението на специфичните цели за даден инвестиционен приоритет или приоритет на Съюза, като се има предвид, че не всяка специфична цел е задължително свързана с предварително условие, предвидено в правилата за отделните фондове. Оценката на приложимостта на дадено предварително условие следва да взема под внимание принципа на пропорционалност, като отчита равнището на разпределената подкрепа, където това е целесъобразно. Изпълнението на приложимите предварителни условия следва да се оценява от държавата-членкадържавата-членка в рамките на подготовката от нейна страна на програмите и, където това е целесъобразно, на споразумението за партньорство. Комисията следва да се занимае с последователността и адекватността на информацията, предоставена от държавата-членкадържавата-членка. В случай на неизпълнение на приложимо предварително условие в рамките на предвидения срок, Комисията следва да има правомощие за спиране на междинните плащания към съответните приоритети на програмата при ясно определени условия.
(22)
Комисията следва в сътрудничество с държавите-членки да предприеме преглед на изпълнението през 2019 г. въз основа на рамка на изпълнението. Рамката на изпълнението следва да бъде определена за всяка програма с оглед проследяване на напредъка към определените за всеки приоритет цели в течение на програмния период 2014 г. -2020 г. ("прорамен период"). С цел да гарантира, че бюджетът на Съюза не се разхищава или използва неефективно, когато са налице доказателства, че по даден приоритет има сериозен неуспех при постигането на етапните цели, свързани единствено с финансовите показатели и показателите за изпълнението и с ключовите етапи на изпълнението, изложени в рамката на изпълнението, поради ясно установени слабости при изпълнението, които вече са били отбелязани от Комисията, а държавата-членкадържавата-членка не е предприела необходимите корективни мерки, Комисията следва да е в състояние да спре плащанията към програмата или в края на програмния период да приложи финансови корекции. Прилагането на финансова корекция следва - при строго спазване на принципа на пропорционалност - да взема предвид степента на усвояване и външните фактори, допринесли за неуспеха. Финансови корекции не следва да се прилагат, когато целите не са постигнати поради въздействието на социално-икономически или екологични фактори, съществени промени в икономическите или екологичните условия в дадена държава-членка или поради други форсмажорни причини, които оказват сериозно въздействие върху изпълнението на съответните приоритети. Показателите за резултатите не следва да се вземат предвид за целите на спиране на плащанията или финансови корекции.
(23)
За да се улесни концентрацията върху изпълнението и постигането на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж,, за всяка държава-членка следва да се създаде резерв за изпълнение, включващ 6 % от общия размер на сумата, предназначена за целта „Инвестиции за растеж и работни места“, както и за ЕЗФРСР и средствата за мерки, финансирани по споделеното управление в съответствие с бъдещ правен акт на Съюза, установяващ условията за финансова помощ в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014 г.-2020 г. (Регламент за ЕФМДР). следва да бъдат установени за всяка държава-членка. Поради разнообразието на и участието на множество държави в тях следва да няма резерв за изпълнение за програмите по целта за европейско териториално сътрудничество. Средствата, отпуснати за инициативата за младежка заетост съгласно оперативната програма и в съответствие с Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) (Регламент за ЕСФ), техническата помощ по инициатива на Комисията, средствата, прехвърлени от първи стълб на ОСП към ЕЗФРСР съгласно Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6), средствата, прехвърлени към ЕЗФРСР съгласноразпоредбите за доброволна модулация на преките плащания за 2013 г. и за прехвърляне към ЕЗФРСР, установени в Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета (7) по отношение на календарните години 2013 и 2014, средствата, прехвърлени от Кохезионния фонд към Механизма за свързване на Европа, средствата, прехвърлени към Европейския фонд за подпомагане на най-нуждаещите се лица, както е определено в бъдещ правен акт на Съюза, както и иновативните действия за устойчиво градско развитие в съответствие с член 92, параграф 8 следва да бъдат изключени за целите на изчисляването на резерва за изпълнение.
(24)
Необходима е по-тясна връзка между политиката на сближаване и икономическото управление на Съюза, за да се гарантира, че ефективността на разходите в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове почива на солидни икономически политики и че европейските структурни и инвестиционни фондове могат, ако е необходимо, да бъдат пренасочени за преодоляване на икономическите проблеми, с които се сблъсква дадена държава-членка. По първото направление от мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с разумно икономическо управление, Комисията следва да може да отправя искане за изменения в споразумението за партньорство и в програмите с цел подкрепа на изпълнението на съответните препоръки на Съвета или максимизиране на въздействието върху растежа и конкурентоспособността на наличните европейски структурни и инвестиционни фондове, когато държавите-членки получават съответната финансова помощ. Препрограмирането следва да се използва единствено в случаите, в които то действително би могло да има пряко въздействие върху коригирането на предизвикателствата, установени в съответните препоръки на Съвета в рамките на механизмите за икономическо управление, с цел да се избегне непрекъснатото препрограмиране, което би нарушило сериозно предсказуемостта на управлението на фондовете. По второто направление, когато дадена държава-членка не предприеме ефективни действия в контекста на процеса на икономическо управление, Комисията следва да представи предложение на Съвета за спиране на част или на всички бюджетни кредити за поети задължения или плащания по програмите на тази държава-членка. Необходимо е да се установят различни процедури за спиране на бюджетните кредити за поети задължения и на плащанията. Въпреки това и в двата случая при изготвянето на предложението за спиране Комисията следва да вземе предвид цялата релевантна информация и да разгледа надлежно всички елементи, произтичащи от структурирания диалог с Европейския парламент, и всички мнения, изразени в рамките на този диалог.
Обхватът и равнището на спирането следва да бъдат пропорционални и ефективни и да зачитат равното третиране на държавите-членки. Освен това при спирането следва да се вземат предвид икономическите и социалните обстоятелства в съответната държава-членка, както и възможното общо икономическо въздействие върху дадена държава-членка, произтичащо от различните стъпки на процедурата при прекомерен дефицит (ППД) и процедурата при прекомерно неравновесие (ППН).
(25)
По силата на Протокол № 15 за някои разпоредби, отнасящи се до Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, приложени към ДЕС и ДФЕС определени разпоредби относно прекомерния дефицит и свързани с тях разпоредби не се прилагат по отношение на Обединеното кралство. Следователно разпоредбите за цялостно или частично спиране на плащания и бюджетни кредити за поети задължения следва да не се прилагат по отношение на Обединеното кралство.
(26)
Поради първостепенното значение на принципа на съфинансиране за изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове с цел да се гарантира ангажиментът към политиките на място, и в съответствие с пропорционалното прилагане на спиранията, всяко решение за спиране, задействано в рамките на второто направление от мерки, свързващи ефективноста на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление, следва да се взема, като се отчитат специфичните изисквания, приложими към съответната държава-членка за предоставяне на съфинансиране за програмите, финансирани по европейските структурни и инвестиционни фондове. Спиранията следва да се отменят и фондовете да се предоставят отново на съответната държава-членка веднага щом държавата-членкадържавата-членка предприеме необходимото действие.
(27)
Европейските структурни и инвестиционни фондове следва да се изпълняват чрез програми, обхващащи програмния период в съответствие със споразумението за партньорство. Програмите следва да се изготвят от държавите-членки по прозрачни процедури, в съответствие с тяхната институционална и правна рамка. Държавите-членки и Комисията следва да си сътрудничат, за да осигурят координация и съгласуваност на уредбата за програмирането за европейските структурни и инвестиционни фондове. Тъй като съдържанието на програмите е тясно свързано със съдържанието на споразумението за партньорство, програмите следва да се подават най-късно в рамките на три месеца от подаването на споразумението за партньорство. За подаването на програмите по целта заевропейско териториално сътрудничество следва да се предвиди срок от девет месеца от датата на влизане в сила на настоящия регламент, за да се отчете участието на множество държави в тези програми. По-специално следва да се разграничават основните елементи на споразумението за партньорство и програмите, които следва да са предмет на Комисията, и другите елементи, които не са обхванати от решението на Комисията и могат да се изменят в рамките на отговорността на държавата-членкадържавата-членка. Програмирането следва да осигури съгласуваност с ОСР и споразумението за партньорство, координация между европейските структурни и инвестиционни фондове и координация с други съществуващи инструменти за финансиране и с участието на Европейската инвестиционна банка, ако има такова.
(28)
С оглед да се осигури съгласуваност между програмите, които получават подкрепа по линия на различни европейски структурни и инвестиционни фондове, особено с цел да се осигури принос към стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, е необходимо да се установят общи минимални изисквания по отношение на съдържанието на програмите, които могат да се допълват с правила за отделните фондове, които да са съобразени със специфичния характер на всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове.
(29)
Необходимо е да се определят ясни процедури за оценяването, приемането и изменението на програмите от Комисията. За да се осигури съгласуваност между споразумението за партньорство и програмите, следва да се уточни, че с изключение на програмите по целта за европейско териториално сътрудничество, програмите не могат да бъдат одобрявани преди приемане на решение на Комисията, с което се одобрява споразумението за партньорство. За да се намали административната тежест за държавите-членки, всяко одобрение на изменение на определени части от дадена програма от страна на Комисията следва автоматично да води до изменение на съответните части на споразумението за партньорство. Освен това следва също така да се гарантира незабавното мобилизиране на средствата, отпуснати за инициативата за младежка заетост, чрез създаване на специални правила за представянето и процедурата за одобрение на специалните оперативни програми за инициативата за младежка заетост, посочени в Регламента за ЕСФ.
(30)
С цел извличане на оптимална добавена стойност от инвестициите, финансирани изцяло или частично от бюджета на Съюза в областта на научните изследвания и иновациите, следва да се търсят единодействия най-вече по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове и програма „Хоризонт 2020“, както е установена в Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), като се отчитат техните различни цели. Основните механизми за постигане на тези единодействия следва да бъдат признаването на единни ставки за допустимите разходи по програма „Хоризонт 2020“ за подобна операция и бенефициер и възможността за една и съща операция да се съчетава финансиране от различни инструменти на Съюза, включително европейските структурни и инвестиционни фондове и програма „Хоризонт 2020“, като същевременно се избягва двойното финансиране. С цел укрепване на капацитета за научни изследвания и иновации на националните и регионалните участници и постигане на целта за изграждане на „стълба към върховите постижения“ в по-слабо развитите региони и държави-членки и региони с по-слаби резултати по отношение на научните изследвания, развойната дейност и иновациите следва да се развиват тесни единодействия между европейските структурни и инвестиционни фондове и програма „Хоризонт 2020“ по всички имащи отношение приоритети на програмата.
(31)
ДФЕС добави към целите за икономическо и социално сближаване и целта за териториално сближаване, като е необходимо да се работи по ролята на градовете, функционалната диференциация в географски план и подрегионалните области, изправени пред специфични географски или демографски проблеми. За целта и за да бъде мобилизиран по-добре потенциалът на местно ниво, е необходимо да бъде активизирано и улеснено воденото от общностите местно развитие, като бъдат заложени общоприложими правила, и да се осигури тясно сътрудничество за всички имащи отношение европейски структурни и инвестиционни фондове. Воденото от общностите местно развитие следва да отчита местните потребности и потенциал, както и съответните социални и културни характеристики. Отговорността за разработването и изпълнението на стратегиите за водено от общността местно развитие следва принципно да бъде възложена на местни групи за действие, които представляват интересите на общността. Подробната уредба относно определение на областта и населението, обхванати от стратегиите за водено от общността местно развитие, следва да се определят в съответните програми в съответствие с правилата за отделните фондове.
(32)
За да се спомогне за осъществим подход към неговото интегриране в процеса на програмиране, воденото от общността местно развитие може да се осъществява по линия на една-единствена тематична цел или за насърчаване на социалното приобщаване и борба с бедността, или за насърчаване на заетостта и мобилността на работната сила, независимо от това, че действията, финансирани като част от воденото от общността местно развитие, могат да допринасят за всички останали тематични цели.
(33)
Когато една стратегия за развитие на град или територия изисква интегриран подход, тъй като включва инвестиции по повече от една приоритетна ос на една или няколко оперативни програми, следва да е възможно подкрепено от фондовете действие, което може да се допълва от финансова подкрепа от ЕЗФРСР или ЕФМДР, да се осъществява като интегрирана териториална инвестиция в рамките на дадена оперативна програма или програми.
(34)
Финансовите инструменти стават все по-важни заради лостовия си ефект върху европейските структурни и инвестиционни фондове, техния капацитет да съчетават различни форми на публични и частни ресурси в подкрепа на целите на публичната политика и тъй като револвиращ поток от финансови средства прави тази подкрепа по-устойчива в дългосрочен план.
(35)
Финансовите инструменти, подкрепяни от европейските структурни и инвестиционни фондове, следва да се използват за разходоефективен отговор на специални пазарни нужди в съответствие с целите на програмите и следва да не изместват частното финансиране. Поради това решението за финансиране на мерки за подкрепа чрез финансови инструменти следва да се взема на базата на предварителна оценка, в която са констатирани пазарна неефективност или неоптимална инвестиционна ситуация и са определени очакваното ниво и обхват на нуждите от публични инвестиции. Основните елементи на предварителните оценки следва ясно да се определят в настоящия регламент. Предвид подробния характер на последващата оценка следва да се предвидят разпоредби, позволяващи извършването на предварителна оценка на етапи, а също и за преразглеждане и актуализация на предварителната оценка по време на изпълнението.
(36)
Финансовите инструменти следва да бъдат разработвани и прилагани така, че да се насърчава значително участие от страна на инвеститорите и финансовите институции от частния сектор на основата на целесъобразно поделяне на риска. За да бъдат достатъчно привлекателни за частния сектор, от особена важност е финансовите инструменти да се разработват и прилагат гъвкаво. Поради това управляващите органи следва да вземат решение кои са най-подходящите форми за прилагане на финансови инструменти, за да отговорят на специфичните потребности на целевите региони в съответствие с целите на съответната програма, резултатите от предварителната оценка и приложимите правила за държавната помощ. Когато е приложимо, тази гъвкавост следва да включва също и възможност за повторно използване на част от средствата, възстановени през периода на допустимост, с цел да се осигури преференциално възнаграждение за частните инвеститори или за публичните инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Това преференциално възнаграждение следва да взема под внимание пазарните стандарти и да гарантира, че всички държавни помощи са в съответствие с приложимите право на Съюза и национално право и са ограничени до минималната сума, необходима, за да се компенсира липсата на наличен частен капитал, като се отчита пазарната неефективност или неоптималните инвестиционни ситуации.
(37)
С цел да се отчете възстановимият характер на помощта, предоставяна чрез финансови инструменти, и с оглед на съответствието с пазарните практики, помощта от европейските структурни и инвестиционни фондове, предоставяна на крайните получатели под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции, или други инструменти за поделяне на риска, следва да може да покрива извършените от крайните получатели инвестиции в тяхната цялост, без да се прави разграничение за разходите във връзка с ДДС. Съответно само в случаите, когато финансовите инструменти се съчетават с безвъзмездни средства, начинът, по който е отчетен ДДС на равнището на крайния получател, следва да се взема предвид при определяне на допустимостта на разходите във връзка с безвъзмездните средства.
(38)
Когато някои части от дадена инвестиция не генерират пряка финансова възвръщаемост, би могло да е основателно да се съчетават финансови инструменти с безвъзмездни средства до степента, позволена съгласно приложимите правила за държавни помощи, с цел да се постигне икономическа устойчивост на проектите. В подобни случаи следва да се определят конкретни условия за избягване на двойното финансиране.
(39)
За да се гарантира, че средствата, разпределени за финансовите инструменти в полза на МСП, достигат действителната и ефективна критична маса за ново дългово финансиране на МСП, следва да е възможно тези ресурси да се използват на цялата територия на съответната държава-членка без оглед на категориите региони в нея. Следва да е възможно обаче и при договарянето на споразумението за финансиране между държавата-членка и ЕИБ да се даде възможност за пропорционално връщане към даден регион или група от региони в рамките на същата държава-членка, като част от единна специална национална програма за финансово участие на ЕФРР и ЕЗФРСР.
(40)
Участието на държавите-членки в съвместната неограничена гаранция и секюритизацията на финансови инструменти в полза на МСП следва да бъде разпределено поетапно за 2014, 2015 и 2016 г. и сумите, които държавите-членки трябва да платят на ЕИБ, следва да се планират съответно в споразумение за финансиране в съответствие със стандартната банкова практика и с оглед на разпределянето на въздействието върху бюджетните кредити за плащания през всяка отделна година.
(41)
В случай на секюритизационни трансакции, при приключването на програмата следва да се гарантира, че най-малкото средствата, съответстващи на участието на Съюза, са били използвани за целите на подпомагането на МСП в съответствие с принципите относно финансовите инструменти, определени във Финансовия регламент.
(42)
Управляващите органи следва да имат възможност за гъвкавост, която се изразява в предоставяне на средства от програмите на финансови инструменти, организирани на равнището на Съюза и управлявани пряко или косвено от Комисията, или на инструменти, организирани на национално, регионално, транснационално или трансгранично ниво и управлявани от управляващия орган или под негова отговорност. Управляващите органи следва също така да имат възможността да прилагат пряко финансови инструменти чрез съществуващи или новосъздадени фондове или фондове на фондове.
(43)
С цел да се осигурят пропорционални механизми за контрол и да се запази добавената стойност на финансовите инструменти, крайните получатели, към които е насочено финансирането, следва да не се обременяват с прекалена административна тежест. Органите, отговарящи за одита на програмите, следва първо да извършват одити на равнището на управляващите органи и на организациите, изпълняващи финансовите инструменти, включително фондове на фондове. При все това може да има специфични обстоятелства, при които документите, необходими за извършването на такива одити, не са налични на равнището на управляващите органи или на равнището на организациите, изпълняващи финансовите инструменти, или обстоятелства, при които тези документи не представляват верни и точни записи за предоставената подкрепа. Следователно в такива специфични случаи не е необходимо да се предвиждат някои разпоредби, за да се даде възможност и за одити на равнището на крайните получатели.
(44)
Размерът на средствата, изплатени във всеки един момент от европейските структурни и инвестиционни фондове на финансови инструменти, следва да отговаря на размера, необходим за осъществяване на планираните инвестиции и плащания на крайните получатели, включително разходите и таксите за управление. Съответно заявленията за междинни плащания следва да са поетапни. Размерът, който трябва да се изплаща като междинно плащане, следва да е ограничен с максимален таван от 25 % от общия размер на приноса от програмата, предвиден за финансовия инструмент съгласно съответното финансово споразумение, като следващите междинни плащания бъдат обусловени от минимален процент от действителните суми, включени в предишни заявления и изразходвани като допустими разходи.
(45)
Необходимо е да бъдат определени специални правила относно размера на средствата, които могат да бъдат приемани като допустими разходи при приключването на дадена програма, с цел да се гарантира, че размерът на средствата, включително разходите и таксите за управление, изплатени от европейските структурни и инвестиционни фондове на финансови инструменти, се използват ефективно за инвестиции в крайни получатели. Правилата следва да са достатъчно гъвкави, за да позволяват подпомагането на инструменти с дялово участие в полза на целеви предприятия, и поради това следва да отчитат някои особености, характерни за инструментите с дялово участие, насочени към предприятия, като пазарните практики във връзка с предоставянето на последващо финансиране в областта на фондовете за рисков капитал. При спазване на условията, предвидени в настоящия регламент, целевите предприятия следва да могат да се ползват от продължаваща подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове след края на периода на допустимост.
(46)
Необходимо е също така да бъдат определени специални правила относно повторното използване на средства, числящи се към подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове, до края на периода на допустимост и да бъдат предвидени допълнителни правила относно използването на наследени средства след края на периода на допустимост.
(47)
Като общо правило подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове следва да не се използва за финансиране на инвестиции, които вече са били физически завършени или изцяло осъществени към датата на решението за инвестиция. При все това, що се отнася до инвестициите в инфраструктура с цел подкрепа на градското развитие или възстановяване на градската среда или подобни инвестиции в инфраструктура за целите на разнообразяването на неземеделски дейности в селските райони, подкрепа в определен размер би могла да е необходима за реорганизация на дълговия портфейл по отношение на инфраструктурата, която съставлява част от нова инвестиция. В такива случаи следва да е възможно да се използва подкрепа от европейски структурни и инвестиционни фондове за реорганизиране на дълговия портфейл до максимум 20 % от общия размер на програмната подкрепа от финансовия инструмент за инвестицията.
(48)
Държавите-членки следва да провеждат мониторинг на програмите с цел провеждане на преглед на изпълнението и напредъка в постигането на целите на оперативните програми. За целта следва да бъдат сформирани мониторингови комитети от държавата-членка, в съответствие с нейната институционална, правна и финансова рамка, и съставът и функциите ѝ, определени за европейските структурни и инвестиционни фондове. Предвид специалния характер на програмите по целта заевропейско териториално сътрудничество следва да се предвидят специални правила за мониторинговите комитети по посочените програми. Биха могли да бъдат сформирани съвместни мониторингови комитети, които да улеснят координацията между европейските структурни и инвестиционни фондове. С цел да се гарантира ефективността, даден мониторингов комитет следва да може да отправя коментари към управляващите органи относно изпълнението и оценката на програмата, включително действията, свързани с намаляването на административната тежест за бенефициерите, и да следи действията, предприети като следствие от неговите коментари.
(49)
Необходимо е да бъде хармонизирана уредбата за мониторинг и докладване на европейските структурни и инвестиционни фондове с цел опростяване на управленската уредба на всички нива. Важно е да се осигурят пропорционални изисквания за докладване, но и наличието на комплексна информация относно напредъка в ключови за прегледа точки. Поради това е необходимо всички изисквания за докладване да отчитат необходимостта от информация в дадени години и да бъдат хармонизирани спрямо времето на провеждане на прегледа на изпълнението.
(50)
С оглед проследяване на напредъка на програмите между всяка държава-членка и Комисията следва да се провежда годишна среща за преглед. Държавата-членка и Комисията следва обаче да могат да се договорят да не организират тази среща в години, различни от 2017 и 2019 г., с цел да избегнат ненужната административна тежест.
(51)
С оглед на това Комисията да следи напредъка в постигането на целите на Съюза, както и на специфичните задачи на отделните фондове съгласно заложените им цели в Договорите, държавите-членки следва да подават доклади за напредъка по изпълнението на техните споразумения за партньорство. Въз основа на тези доклади Комисията следва да изготви през 2017 и 2019 г. стратегически доклад за напредъка. С цел да се осигури редовен дебат за стратегическата политика във връзка с приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове към постигането на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и да се подобри качеството на разходите и ефективността на политиката в съответствие с европейския семестър, стратегическите доклади следва да се подлагат на обсъждане в Съвета. Въз основа на това обсъждане Съветът следва да може да даде принос към оценката, извършвана на пролетното заседание на Европейския съвет, относно ролята на всички политики и инструменти на Съюза за постигането на устойчив растеж, съпроводен със създаване на работни места, в целия ъСъюз.
(52)
Необходимо е да се оцени ефективността, ефикасността и въздействието на помощта от европейските структурни и инвестиционни фондове, с цел да се повиши качеството на разработването и изпълнението на програми и да се определи въздействието на програмите спрямо целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и като се отчита мащабът на програмата, спрямо брутния вътрешен продукт (БВП) и безработицата в съответния програмен район, когато е уместно. В това отношение следва да бъдат определени отговорностите на държавите-членки и на Комисията.
(53)
За да бъде повишено качеството и подобрено разработването на всяка програма, и да бъде проверено дали нейните цели могат да бъдат постигнати, следва да бъде направена предварителна оценка на всяка програма.
(54)
Управляващият орган или държавата-членка следва да изготвят план за оценка, Следва да е възможно този план за оценка да обхваща повече от една програма. По време на програмния период управляващите органи следва да гарантират, че се извършват оценки с цел определяне на ефективността, ефикасността и въздействието на отделните програми. Мониторинговият комитет и Комисията следва да бъдат информирани за резултатите от оценките с цел улесняване на управленските решения.
(55)
Следва да бъдат направени последващи оценки, с цел да се оцени ефективността и ефикасността на европейските структурни и инвестиционни фондове и тяхното въздействие върху общите цели на европейските структурни и инвестиционни фондове и стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се отчитат заложените в тази стратегия на Съюза цели. За всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове Комисията следва да изготви обобщаващ доклад, в който се посочват основните заключения от последващите оценки.
(56)
Следва да се конкретизират видовете действия, които могат да бъдат предприемани по инициатива на Комисията и на държавите-членки като техническа помощ с подкрепата на европейските структурни и инвестиционни фондове.
(57)
С цел да се гарантира ефективното използване на средствата на Съюза и да се избегне свръхфинансирането на операциите, които след приключване генерират нетни приходи, следва да се използват различни методи за определяне на нетните приходи, генерирани от такива операции, включително опростен подход, който се базира на единни ставки за сектори или подсектори. Единните ставки следва да се базират на ретроспективните данни, с които разполага Комисията, на потенциала за възстановяване на разходите и на принципа „замърсителят плаща“, където е приложимо. Следва също да се предвиди разпоредба за разширяване на единните ставки, така че да обхванат нови сектори, за въвеждане на нови подсектори или за преразглеждане на ставките за бъдещи операции при постъпване на нови данни - посредством делегиран акт. Използването на единни ставки би могло да се окаже особено подходящо за операции в областта на информационните и комуникационни технологии (ИКТ), НИРДИ, както и енергийната ефективност. В допълнение, за да се гарантира прилагането на принципа на пропорционалност и да се вземат предвид други регулаторни и договорни разпоредби, които би могло да са приложими, е необходимо да се определят освобождаванията от прилагането на тези правила.
(58)
Важно е да осигури пропорционален подход и да се избягва дублирането на проверката на потребностите от финансиране в случая на операции, които след приключването си генерират нетни приходи, които подлежат също така на правилата за държавни помощи, като се има предвид, че тези правила определят и граници за подкрепата, която може да бъде предоставена. Следователно, когато е налице минимална помощ, съвместима държавна помощ за МСП, при която се прилага интензитет на помощта или ограничение на размера на помощта във връзка с държавната помощ, или съвместима държавни помощи за големи предприятия, при която е била извършена индивидуална проверка на потребностите от финансиране в съответствие с приложимите правила за държавните помощи, разпоредбите, изискващи изчислението на нетни приходи, не се прилагат. При все това дадена държава-членка следва да може да прилага методите за изчисление на нетни приходи, когато това се предвижда в националните правила.
(59)
Публично-частните партньорства („ПЧП“) могат да бъдат ефективен инструмент за изпълнението на операции, които гарантират постигането на целите на публичната политика чрез обединяване на различни форми на публични и частни ресурси. За да се улесни използването на европейските структурни и инвестиционни фондове в подкрепа на операции, структурирани като ПЧП, настоящият регламент следва да отчита определени специфични за ПЧП характеристики, като адаптира някои от общоприложимите разпоредби на европейските структурни и инвестиционни фондове.
(60)
Следва да се определят началната и крайната дата на допустимостта на разходите, така че да се установи еднакво и справедливо правило, което да се прилага по отношение на изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове в целия Съюз. С цел да се улесни осъществяването на програмите е целесъобразно да се уточни, че началната дата за допустимостта на разходите може да бъде преди 1 януари 2014 г., ако съответната държава-членка представи програма преди тази дата. Като се вземе предвид спешната нужда от мобилизиране на ресурсите, отделени за инициативата за младежка заетост, за подкрепа на нейното незабавно изпълнение, по изключение началната дата за допустимостта на разходите следва да бъде 1 септември 2013 г. С оглед на това да се гарантира ефективното използване на европейските структурни и инвестиционни фондове и намаляването на риска за бюджета на Съюза е необходимо да бъдат въведени ограничения за подкрепата за приключените операции.
(61)
В съответствие с принципа на субсидиарност и при спазване на изключенията, предвидени в Регламент (ЕС) № 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (9), Регламента за ЕСФ, Регламент (ЕС) № 1300/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10), Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11), Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12) и в Регламента за ЕФМДР държавите-членки следва да приемат национални правила относно допустимостта на разходите.
(62)
С оглед опростяване на използването на европейските структурни и инвестиционни фондове, намаляване на риска от грешки и същевременно предвиждане на възможност за диференциране - където е необходимо - за да се отчетат спецификите на политиката, е целесъобразно да бъдат определени формите на подкрепа, хармонизираните условията за възстановяването на безвъзмездни средства и възстановима помощ, финансирането с единна ставка, специални правила за допустимост за безвъзмездните средства и възстановимата помощ и специалните условия относно допустимостта на операциите в зависимост от местоположението.
(63)
Следва да бъде възможно осигуряване на подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове под формата на безвъзмездни средства, награди, възстановима помощ или финансови инструменти, или комбинация от тях, за да могат отговорните органи да избират най-подходящата форма на подкрепа за удовлетворяване на набелязани потребности.
(64)
За да се гарантира ефективност, справедливост и устойчиво въздействие на интервенцията на европейските структурни и инвестиционни фондове, следва да се предвидят разпоредби, които да гарантират дългосрочността на инвестициите в предприятия и инфраструктура и предотвратяване използването на европейските структурни и инвестиционни фондове за неправомерни облаги. Опитът показва, че периодът от пет години е подходящ катоминималенпериод, който да бъде прилаган, с изключение на случаите, при които правилата за държавната помощ предвиждат различен период. Въпреки това и в съответствие с принципа на пропорционалност, възможно е един по-кратък период от три години да може да бъде обоснован, когато инвестициите се отнасят за запазване на инвестициите или работните места, създадени от МСП. В случая на операции, включващи инвестиции в инфраструктура или производствени инвестиции, и когато бенефициерът не е МСП, такива операции следва да възстановяват приноса от европейските структурни и инвестиционни фондове, ако в срок от 10 години от крайното плащане към бенефициера производствената дейност бъде преместена извън Съюза. Целесъобразно е действията, подкрепяни от ЕСФ, и тези, в които няма производствени инвестиции или инвестиции в инфраструктура, да бъдат освободени от общото изискване за дълготрайност, освен ако такива изисквания не произтичат от приложими правила за държавните помощи, като бъде изключен и приносът от и за финансови инструменти. Неправомерно платените суми следва да се възстановяват и да бъдат обект на процедурите, приложими при нередности.
(65)
Държавите-членки следва да приемат адекватни мерки, за да гарантират правилната структура и правилното функциониране на своите системи за управление и контрол, за да дават гаранции за законосъобразното и редовно използване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Следва да се определят задълженията на държавите-членки по отношение на системите за управление и контрол на програмите, както и по отношение на превенцията, разкриването и отстраняването на нередности и нарушения на правото на Съюза.
(66)
В съответствие с принципите на споделеното управление държавите-членки и Комисията следва да са отговорни за управлението и контрола на програмите. Държавите-членки следва да носят основната отговорност - чрез своите системи за управление и контрол - за изпълнението и контрола на операциите в рамките на програмите. С цел да бъде засилена ефективността на контрола над избора или изпълнението на операциите и да бъде подсилено действието на системата за управление и контрол следва да бъдат конкретизирани функциите на управляващия орган.
(67)
Държавите-членки следва да изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и да поемат произтичащите отговорности, както е определено в правилата относно споделеното управление, съдържащи се в настоящия регламент, във Финансовия регламент и в правилата за отделните фондове. Държавите-членки следва да гарантират, че е въведена ефективна уредба за разглеждане на жалби във връзка с европейските структурни и инвестиционни фондове, в съответствие с определените в настоящия регламент условия. В съответствие с принципа на субсидиарност държавите-членки следва да разглеждат, по искане на Комисията, подадените до нея жалби, попадащи в обхвата на тяхната уредба, и при поискване да я информират за резултатите от разглеждането.
(68)
Следва да бъдат определени правомощията и отговорностите на Комисията да проверява ефективното действие на системите за управление и контрол и да изисква от държавите-членки действия. Комисията следва да има и правомощието да провежда одити на място и проверки, съсредоточаващи се върху въпроси във връзка с доброто финансово управление, с цел да може да направи изводи относно усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове.
(69)
Поемането на задължения от бюджета на Съюза следва да става ежегодно. С цел да се гарантира ефективното управление на програмите е необходимо да бъдат предвидени общоприложими правила за предварително финансиране, искания за междинни плащания и окончателно салдо, без те да засягат специалните правила, изисквани за всеки европейски структурен и инвестиционен фонд.
(70)
Плащането за предварително финансиране при започването на програмите гарантира, че дадена държава-членка има средствата да оказва подкрепа на бенефициерите още от началото на изпълнението на програмата, така че тези бенефициери да получават аванси, когато е необходимо, за да осъществяват планираните инвестиции, и сумите да им се възстановяват бързо след подаването на исканията за плащане. Поради това следва да бъдат предвидени разпоредби за първоначални суми за предварително финансиране от европейските структурни и инвестиционни фондове. Първоначалното предварително финансиране следва да бъде изцяло уравнено към момента на приключване на програмата.
(71)
С цел да бъдат предпазени финансовите интереси на Съюза следва да бъдат предвидени мерки, които са ограничени във времетои коитопозволяват оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити да може да прекъсва плащанията, когато са налице явни доказателства, сочещи значителни недостатъци във функционирането на системата за управление и контрол, доказателства за нередности във връзка с дадено искане за плащане или не са подадени документи за целите на проверката и приемането на отчетите. Продължителността на срока на прекъсване следва да бъде до шест месеца, с възможност за удължаване на този срок до девет месеца при споразумение с държавата-членка, за да се осигури достатъчно време за преодоляване на причините за прекъсването, с което да се избегне прилагането на спирания.
(72)
С цел да бъде предпазен бюджетът на Съюза следва да е възможно да бъде необходимо Комисията да прави финансови корекции. За да се гарантира правна сигурност за държавите-членки, е важно да се определят обстоятелствата, при които нарушенията на приложимите право на Съюза или национално право, свързано с неговото прилагане, могат да доведат до финансова корекция от страна на Комисията. С цел да се гарантира, че всички финансовите корекции, които Комисията налага на държавите-членки, са свързани със защитата на финансовите интереси на Съюза, тези корекции следва да бъдат ограничени до случаи, при които нарушението на приложимите право на Съюза или национално право, свързано с прилагането на съответното право на Съюза, засяга пряко или косвено допустимостта, редовността, управлението или контрола на операциите и съответстващите им разходи, декларирани пред Комисията. За да се гарантира пропорционалност, е важно, когато взема решение за финансова корекция, Комисията да разглежда естеството и тежестта на нарушението, както и свързаните с него финансови последици за бюджета на Съюза.
(73)
С цел да бъде насърчена финансовата дисциплина, е целесъобразно да се определи уредбата за отмяната на която и да е част от поетите бюджетни задължения в една програма, по-специално в случаите, когато една сума може да не подлежи на отмяна, по-специално когато закъсненията в изпълнението произтичат от обстоятелства, които не зависят от съответната страна, които са необичайни или непредвидими и чиито последици не могат да бъдат избегнати въпреки показаното старание, както и в случай на направено искане за плащане, чийто срок за плащане е прекъснат или плащането е било спряно.
(74)
Процедурата по отмяна е също така необходима част от механизма за разпределяне на резерва за изпълнение и в такива случаи следва да е възможно бюджетните кредити да се възстановят за последващото им разпределяне за други програми и приоритети. Освен това, при прилагането на определени специални финансови инструменти в полза на МСП, когато отмяната е резултат от прекратяване на участието на дадена държава-членка в такива финансови инструменти, следва да се предвиди последващо възстановяване на бюджетните кредити за разпределянето им за други програми. Като се има предвид, че ще бъде необходимо включването на допълнителни разпоредби във Финансовия регламент с цел да се създаде възможност за такова възстановяване на бюджетни кредити, тези процедури следва да се прилагат едва от датата на влизане в сила на съответното изменение на Финансовия регламент.
(75)
Необходими са допълнителни общи разпоредби във връзка със специфичното функциониране на фондовете. По-специално с цел да бъде увеличена тяхната добавена стойност и да бъде засилен приносът им към приоритетите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и към специфичното предназначение на отделните фондове съгласно техните основани на договорите цели, функционирането на фондовете следва да бъде опростено и концентрирано върху целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и целта „Европейско териториално сътрудничество“.
(76)
Допълнителни разпоредби за специфичното функциониране на ЕЗФРСР и ЕФМДР са определени в съответното специално законодателство за техните сектори.
(77)
За да бъдат утвърдени целите на ДФЕС за икономическо, социално и териториално сближаване, по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ следва да се оказва подкрепа на всички региони. За да се предоставя балансирана и постепенна подкрепа и да се отчита нивото на икономическо и социално развитие, ресурсите по тази цел следва да се разпределят от ЕФРР и ЕСФ за по-слабо развитите региони, регионите в преход и за по-силно развитите региони в съответствие със съотношението между техния БВП на глава от населението и средния за ЕС-27. За да се гарантира дългосрочната устойчивост на инвестициите от ЕФРР и ЕСФ, да се консолидира постигнатото развитие и да се насърчи икономическият растеж и социалното сближаване на регионите на Съюза, регионите, чийто БВП на глава от населението за програмния период 2007 г.-2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС-25 за референтния период, но чийто БВП на глава от населението е нараснал до над 75 % от средния за ЕС-27, следва да получават поне 60 % от индикативните средни годишни средства, заделени за тях през 2007 г.-2013 г. Общо заделените средства от ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд за дадена държава-членка следва да представляват най-малко 55 % от общо заделените за нея средства през 2007 г.-2013 г. Държавите-членки, чийто брутен национален доход (БНД) е под 90 % от средния за Съюза, следва да се ползват от Кохезионния фонд по целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
(78)
Следва да бъдат определени обективни критерии за определяне на допустими региони и области, които да получат подкрепа от фондовете. За тази цел идентифицирането на регионите и районите на равнището на Съюза следва да се основава на общата система за класификация на регионите, създадена с Регламент (ЕО) № 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета (13), изменен с Регламент на Комисията № 105/2007 (14).
(79)
За да определи целесъобразна финансова рамка за фондовете, Комисията следва да установи чрез актове за изпълнение годишно разпределение на наличните бюджетни кредити за поети задължения, като използва обективен и прозрачен метод с цел да насочи средствата към регионите, чието развитие изостава, включително тези, които получават преходна подкрепа. За да вземе предвид особено тежкото положение на държавите-членки, които страдат от кризата, и в съответствие с Регламент (ЕС, Euratom) № 1311/2013 на Съвета (15), Комисията следва през 2016 г. да преразгледа общия размер на отпуснатите средства за всички държави-членки въз основа на наличните в този момент най-нови статистически данни и, когато има кумулативно отклонение от повече от +/- 5 %, да коригира тези отпуснати средства. Необходимите корекции следва да бъдат разпределени на равни части през годините през периода 2017 г.-2020 г.
(80)
С цел да се даде стимул на необходимото ускоряване на развитието на транспортната и енергийната инфраструктура и на ИКТ в целия Съюз, Механизъм за свързване на Европа ("МСЕ") се създава в съответствие с Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (16). Следва да се осигури подкрепа от Кохезионния фонд за проекти за реализиране на основни мрежи или за проекти и хоризонтални дейности, определени в част I от приложението към посочения регламент.
(81)
Отпусканите от фондовете годишни бюджетни кредити на държава-членка, следва да бъдат ограничени до таван, който ще бъде определен, като се отчита БВП на съответната държава-членка.
(82)
Необходимо е да се определят граници за тези средства за целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и да се приемат обективни критерии за тяхното отпускане на регионите и държавите-членки. Държавите-членки следва да концентрират подкрепата, за да гарантират насочването на достатъчно инвестиции към младежката заетост, мобилността на работната сила, знанията, социалното приобщаване и борбата с бедността, като по този начин се гарантира, че делът на ЕСФ като процент от общите комбинирани средства за структурните фондове и Кохезионния фонд на равнището на Съюза, без да се включва подкрепата от Кохезионния фонд за транспортна инфраструктура в рамките на МСЕ и подкрепата от структурните фондове за подпомагане на най-нуждаещите се, в държавите-членки е не по-малко от 23,1 %.
(83)
Като се има предвид спешната и първостепенна необходимост за преодоляване на младежката безработица в най-засегнатите региони на Съюза, както и в Съюза като цяло, създаде се инициатива за младежка заетост, която се финансира със специално разпределени средства и с целеви инвестиции от ЕСФ за допълване и засилване на значителната подкрепа, която вече е предоставена чрез европейските структурни и инвестиционни фондове. Инициативата за младежка заетост следва да има за цел предоставянето на подкрепа на младежи, по-конкретно на такива, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение и живеят в допустимите региони. Инициативата за младежка заетост следва да се осъществява като част от цел „Инвестиции за растеж и работни места“.
(84)
Освен това в съответствие с водещата цел за намаляване на бедността е необходимо да бъде преориентиран Фондът за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица с цел насърчаване на социалното приобщаване. Следва да бъде предвиден механизъм за прехвърляне на средства към този инструмент от разпределените по структурните фондове средства за всяка държава-членка.
(85)
Като отчита настоящата икономическа ситуация, максималното равнище на трансферите (горната граница) от фондовете за всяка отделна държава-членка не следва да води до отпускане на суми за държава-членка, които са по-високи от 110 % от тяхното равнище в реално изражение за програмния период 2007 г. -2013 г.
(86)
С оглед осигуряване на целесъобразно разпределение на средствата за всяка категория региони, между по-слабо развитите, по-силно развитите и регионите в преход не следва да се прехвърлят ресурси от фондовете, освен при надлежно мотивирани обстоятелства, свързани с постигането на една или няколко тематични цели. Такива прехвърляния не следва да обхваща повече от 3 % от общите бюджетни кредити за съответната категория региони.
(87)
За да се осигури истинско икономическо въздействие, подкрепата от фондовете следва да не замества публичните разходи на държавите-членки или еквиваленти на тях структурни разходи съгласно настоящия регламент. Наред с това, с цел подкрепата от фондовете да отчита по-широкия икономически контекст, равнището на публичните разходи следва да бъде определено спрямо общите макроикономически условия, при които се осъществява финансирането, въз основа на показателите, предвидени в програмите за стабилност и сближаване, които държавите-членки подават ежегодно в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета (17). Проверките на принципа на допълняемост, които Комисията прави, следва да се концентрират върху държавите-членки, в които по-слабо развитите региони обхващат поне 15 % от населението, с оглед мащаба на разпределените им финансови ресурси.
(88)
Необходимо е да бъдат предвидени допълнителни разпоредби относно програмирането, управлението, мониторинга и контрола на оперативните програми, подкрепяни от фондовете, за да се засили ориентирането към постигане на резултати. По-специално е необходимо да се определят подробни изисквания за съдържанието на оперативните програми. Това следва да улесни представянето на последователна логика на интервенция за работа по набелязаните потребности на развитието, за да бъде определена рамката за оценката на изпълнението и да се създаде основа на ефективното и ефикасно изпълнение на фондовете. Като общ принцип всяка приоритетна ос следва да обхваща една тематична цел, един фонд и една категория региони. Когато е целесъобразно и за да се увеличи ефективността в рамките на един тематично съгласуван интегриран подход, следва да е възможно дадена приоритетна ос да се отнася до повече от една категория региони и да съчетава един или повече допълнителни инвестиционни приоритети от ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд в рамките на една или повече тематични цели.
(89)
В случаите, когато дадена държава-членка подготвя най-много по една оперативна програма за всеки фонд, в резултат на което както програмите, така и споразумението за партньорство се подготвят на национално равнище, следва да се въведат специална уредба, за да се гарантира, че тези документи се допълват взаимно.
(90)
За да се постигне баланс между необходимостта от кратки оперативни програми, в които се определят ясни ангажименти на държавите-членки, и необходимостта да съществува възможност за гъвкавост за адаптиране към променящите се обстоятелства, следва да се прави разграничение между съществените елементи на оперативната програма, които се уреждат с решение на Комисията, и другите елементи, които не се уреждат с решение на Комисията и могат да бъдат изменяни от държава-членка. Затова следва да се предвидят процедури, които позволяват изменение на тези несъществени елементи на национално равнище без решение на Комисията.
(91)
С оглед на по-доброто взаимно допълване и опростяване на изпълнението следва да бъде възможно да се комбинира подкрепата от Кохезионния фонд и ЕФРР с подкрепа от ЕСФ в съвместни оперативни програми по цел „Инвестиции за растеж и работни места“.
(92)
Големите проекти представляват значителен дял от разходите на Съюза и често са от стратегическо значение за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Поради това е оправдано операциите над определени прагове да продължат да подлежат на специални процедури за одобряване съгласно настоящия регламент. Прагът следва да се установи спрямо общия размер на допустимите разходи, след като се вземат предвид очакваните нетни приходи, като прагът за транспортните проекти трябва да е по-висок поради принципно по-големия размер на инвестициите в този сектор. За да се осигури яснота е целесъобразно за целта да се определи какво да съдържа заявлението за голям проект. Заявлението следва да съдържа необходимата информация, даваща гаранция, че финансовият принос от фондовете няма да доведе до значителна загуба на работни места в съществуващите обекти в рамките на Съюза.
(93)
С цел да се насърчи подготовката и изпълнението на големи проекти на стабилна икономическа и техническа основа и да се насърчи използването на експерта помощ на ранен етап, в рамките на която независими експерти, подпомагани технически от Комисията или - по споразумение с Комисията - от други независими експерти, са в състояние да констатират по недвусмислен начин, че голям проект е осъществим и икономически жизнеспособен, прилаганата от Комисията процедура за одобрение следва да се рационализира. Комисията следва да може да откаже да одобри предоставянето на финансовия принос, само ако е установила значителна слабост по време на независимия преглед на качеството.
(94)
В случаите, когато не е бил извършен независим преглед на качеството на голям проект, държавата-членка следва да предостави цялата изискуема информация и Комисията следва да оцени големия проект, за да се определи дали исканият финансов принос е основателен.
(95)
За да се осигури непрекъснатост на изпълнението и да се избегне излишна административна тежест, както и за целите на привеждането в съответствие с Решението на Комисията относно насоките за приключване на програмния период 2007 г.-2013 г., се предвиждат разпоредби за поетапно изпълнение на големи проекти, одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (18), чийто период на изпълнение се очаква да се застъпи с програмния период, обхванат от настоящия регламент. При спазването на определени условия, следва да има ускорена процедура за уведомление и одобряване на втори или последващ етап на голям проект, чийто предходен етап или етапи са били одобрени от Комисията в рамките на програмния период 2007 г.-2013 г. Всеки отделен етап на поетапно изпълняваната операция, който служи за същата обща цел, следва да се изпълнява в съответствие с правилата за съответния програмен период.
(96)
С цел да бъде дадена възможност на държавите-членки да изпълняват част от една оперативна програма, като прилагат подход, основан на резултатите, е полезно да бъде предвиден съвместен план за действие, в който да влизат проект или група от проекти, които да бъдат изпълнени от бенефициер с цел принос към целите на оперативната програма. С цел да бъде опростена и подсилена ориентацията на фондовете към резултатите, управлението на съвместния план за действие следва да се базира изключително и само на съвместно договорени етапни цели, крайни продукти и резултати, определени в решението на Комисията за приемане на съвместния план за действие. Контролът и одитът на всеки съвместен план за действие също следва да се ограничава до това дали осъществява неговите етапни цели, крайни продукти и резултати. Следователно е необходимо да бъдат определени правила за подготовката, съдържанието, приемането, финансовото управление и контрола на съвместните планове за действие.
(97)
Необходимо е да бъдат приети специални правила във връзка с функционирането на мониторинговия комитет и годишните доклади за изпълнението на оперативните програми, подкрепяни от фондовете. Допълнителни разпоредби за специфичното функциониране на ЕЗФРСР следва да се определят в съответното специално законодателство за сектора.
(98)
За да се гарантира наличието на основната актуална информация за изпълнението на програмите, е необходимо държавите-членки да предоставят редовно на Комисията най-важните данни. С цел да се избегне допълнителна тежест за държавите-членки, те следва да се ограничават до постоянно събираните данни, а предаването им следва да става чрез електронен обмен на данни.
(99)
За да се постигне по-строг мониторинг на напредъка по отношение на изпълнението на фондовете и да се улесни финансовото управление, е необходимо да се осигури навременно наличие на основни финансови данни за напредъка в изпълнението.
(100)
В съответствие с член 175 от ДФЕС Комисията трябва да представя на всеки три години на Европейския парламент, Съвета, Икономическия и социален комитет и Комитета на регионите доклад за напредъка в реализирането на икономическото, социалното и териториалното сближаване на Съюза. Необходимо е да бъдат предвидени разпоредби относно съдържанието на този доклад.
(101)
Важно е постиженията на фондовете на Съюза да бъдат представени на вниманието на широката общественост и да се повиши осведомеността за целите на политиката на сближаване. Гражданите следва да имат правото да знаят как се инвестират финансовите средства на Съюза. Основната отговорност за това да осигурят разпространението на подходяща информация сред обществеността следва да бъде както на управляващите органи, така и на бенефициерите. За да се осигури по-голяма ефективност в комуникацията с широката общественост и по-голямо единодействие между комуникационните действия, предприемани по инициатива на Комисията, средствата, разпределени за комуникационна дейност съгласно настоящия регламент, следва да допринасят също и за обезпечаването на корпоративните комуникации във връзка с политическите приоритети на Съюза, доколкото те са свързани с общите цели на настоящия регламент.
(102)
С оглед укрепване на достъпността и прозрачност на информацията относно възможностите за финансиране и бенефициерите на проектите във всяка държава-членка следва да се осигури единен уебсайт или портал, предоставящ информация за всички оперативни програми, включително списък на подкрепените операции по всяка оперативна програма.
(103)
С цел да се гарантира разпространяване на широка основа на информация за постиженията на фондовете и за ролята, която Съюзът има за тях, и да се информират потенциалните бенефициери за възможностите за финансиране, в настоящия регламент следва да бъдат определени подробни правила, които отчитат мащаба на оперативните програми в съответствие с принципа на пропорционалност, за информационните и комуникационните мерки, както и някои технически характеристики на тези мерки.
(104)
За да се гарантира, че разпределените за всеки фонд средства се съсредоточават върху стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и върху специфичните задачи на отделните фондове съгласно заложените им цели в Договорите, е необходимо да се определят тавани за разпределените средства за техническа помощ на държавата-членка. Освен това е необходимо да се гарантира, че правната рамка за програмирането на техническа помощ улеснява създаването на рационализирана уредба за изпълнението в случаи, когато държави-членки изпълняват паралелно множество фондове и следва да е възможно тази рамка да обхваща няколко категории региони.
(105)
Необходимо е да се определят елементите за модулиране на ставката на съфинансиране от фондовете за приоритетни оси, и по-специално да се усили мултипликационният ефект на средствата на Съюза. Необходимо е също така да се установят максимални ставки на съфинансиране по категории региони, с цел да се гарантира, че принципът за съфинансиране е спазен чрез подходящо ниво на публична или частна национална подкрепа.
(106)
Необходимо е държавите-членки да определят управляващ орган, сертифициращ орган и функционално независим одитен орган за всяка оперативна програма. С цел да се предвиди гъвкавост за държавите-членки при изграждането на системите за контрол е целесъобразно да се предвиди възможността функциите на сертифициращия орган да се изпълняват от управляващия орган. Държавите-членки следва също така да могат да определят междинни звена, които да изпълняват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган. В такъв случай държавите-членки следва да определят ясно техните съответни отговорности и функции.
(107)
С цел да се отчете специфичната организация на системите за контрол и управление за фондовете и на ЕФМДР, както и необходимостта от осигуряване на пропорционален подход следва да се предвидят специални разпоредби във връзка с определянето на управляващия орган и на сертифициращия орган. За да се избегне излишна административна тежест, предварителната проверка за спазване на критериите за определяне, посочени в настоящия регламент, следва да се ограничи до управляващия и сертифициращия орган, и в съответствие с условията, предвидени в настоящия регламент, следва да не се изисква допълнителна одитна дейност, когато системата по същество е същата като през програмния период 2007 г.-2013 г. Не следва да има изискване за одобряване на определянето от Комисията. Същевременно, с цел да се увеличи правната сигурност, държавите-членки следва да имат възможността да представят документите, свързани с определянето, на Комисията при спазване на определени условия, предвидени в настоящия регламент. Наблюдението на спазването на критериите за определяне, извършвано въз основа на уредбата за одита и контрола, в случаите, когато резултатите показват неспазване на критериите, следва да води до корективни мерки и евентуално прекратяване на определянето.
(108)
Управляващият орган носи основната отговорност за ефективното и ефикасно изпълнение на фондовете и на ЕФМДР и следователно изпълнява значителен брой функции, свързани с управлението на програмата и мониторинга, финансовото управление и контрола, както и подборът на проекти. Съответно отговорностите и функциите на управляващия орган следва да бъдат определени.
(109)
Сертифициращият орган следва да изготвя и подава до Комисията заявления за плащане. Той следва да изготвя счетоводните отчети и да сертифицира тяхната пълнота, точност и достоверност, както и че записаните в тях разходи съответстват на приложимите правила на Съюза и национални правила. Отговорностите и функциите на сертифициращия орган следва да бъдат определени.
(110)
Одитният орган следва да гарантира провеждането на одити на системите за управление и контрол, на подходяща извадка от операции и на счетоводните отчети. Отговорностите и функциите на одитния орган следва да бъдат определени. Одитите на декларираните разходи следва да се провеждат на базата на представителна извадка от операции, за да се позволи екстраполация на резултатите. Като общо правило следва да се използва статистически извадков метод, за да се осигури надеждна представителна извадка. При все това при надлежно обосновани обстоятелства одитните органи следва да могат да използват нестатистически извадков метод, при условие че са изпълнени условията, предвидени в настоящия регламент.
(111)
Без да се засягат правомощията на Комисията по отношение на финансовия контрол, следва да се засили сътрудничеството между държавите-членки и Комисията в тази област и да се установят критерии, които да позволят на Комисията да определи в контекста на стратегията си за контрол на националните системи степента на гаранциите, които тя следва да получи от националните одитни органи.
(112)
Наред с общоприложимите правила относно финансовото управление за европейските структурни и инвестиционни фондове, допълнителни разпоредби за фондовете и ЕФМДР следва да бъдат предвидени. По-специално, за да се осигурят за Комисията гаранции в разумна степен преди приемането на отчетите, заявленията за междинни плащания следва да се възстановяват на 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране за всеки приоритет, предвиден в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите разходи за приоритета. Оставащите неразплатени суми следва да бъдат изплатени на държавите-членки след приемането на отчетите, при условие че Комисията е в състояние да заключи, че отчетите са пълни, точни и достоверни.
(113)
Бенефициерите следва да получават подкрепата в пълен размер не по-късно от 90 дни от датата на подаване на искането за плащане от бенефициера, при условие че има налични средства от първоначалното и годишното предварително финансиране и междинните плащания. Управляващият орган следва да може да прекъсне срока, когато разходооправдателните документи са непълни или има доказателства за нередност, налагащи допълнително разследване. Следва да се предвижда първоначално и годишно предварително финансиране, за да се гарантира, че държавите-членки разполагат с достатъчно средства да изпълняват програмите при тази уредба. Годишното предварително финансиране следва да се уравнява всяка година при приемането на отчетите.
(114)
За да се намали рискът от деклариране на неправомерни разходи, следва да е възможно сертифициращият орган да включва, без допълнителна обосновка, сумите, които изискват допълнителна проверка, в заявление за междинно плащане след счетоводната година, през която са вписани в неговата счетоводна система.
(115)
За да се гарантира правилното прилагане на общите правила относно отмяната на бюджетни кредити, в определените за фондовете и за ЕФМДР правила следва да се посочва подробно как се определят сроковете за освобождаването.
(116)
За да се приложат изискванията от Финансовия регламент (19) към финансовото управление на фондовете и ЕФМДР, е необходимо да се определят процедури за подготовката, проверката и приемането на отчети, които следва да осигурят ясна база и правна сигурност по отношение на тази уредба. В допълнение, с цел да се позволи на държавите-членки надлежно да изпълняват отговорностите си, следва да е възможно те да изключват сумите, които са предмет на текуща оценка на законосъобразността и редовността.
(117)
С цел да се намали административната тежест върху бенефициерите, следва да се определят конкретни срокове, в рамките на които управляващите органи са задължени да осигурят наличността на документите относно операциите след представянето на разходите или приключването на дадена операция. В съответствие с принципа на пропорционалност срокът за съхраняване на документите следва да е различен в зависимост от общия размер на допустимите разходи за дадена операция.
(118)
Тъй като отчетите се проверяват и приемат всяка година, следва да се въведе значително опростяване на процедурата по приключване. Поради това окончателното приключване на програмата следва да се основава само на документите, свързани с последната счетоводна година и окончателния доклад за изпълнението или последния годишен доклад за изпълнението, без да е необходимо да се представят каквито и да било допълнителни документи.
(119)
С цел да бъдат защитени финансовите интереси на Съюза и да бъдат осигурени средствата, които да гарантират ефективно изпълнение на програмите, следва да се предвидят разпоредби, които да дават възможност на Комисията да спира плащанията на нивото на приоритетите или оперативните програми.
(120)
За да се осигури правна сигурност за държавите-членки, е целесъобразно да се предвиди специална уредба и процедури за финансови корекции от страна на държавите-членки и Комисията по отношение на фондовете и ЕФМДР, като се спазва принципът на пропорционалност.
(121)
Необходимо е да се установи правна рамка, която предвижда стабилни системи за управление и контрол на национално и регионално равнище и подходящо разделение на ролите и отговорностите в контекста на споделеното управление. Поради това ролята на Комисията следва да бъде уточнена подробно и ясно, както и да бъдат определени пропорционални правила за прилагането на финансови корекции от страна на Комисията.
(122)
Честотата на одитите на операциите следва да бъде пропорционална на степента на подкрепата на Съюза от фондовете и ЕФМДР. По-специално броят на проведените одити следва да бъде намален, в случаите когато общите допустими разходи за дадена операция не надвишават 200 000 EUR за ЕФРР и Кохезионния фонд, 150 000 EUR за ЕСФ и 100 000 EUR за ЕФМДР. Независимо от това следва да бъде възможно одити да се провеждат във всеки момент, в случай че са налице доказателства за нередност или измама или като чат от одитна извадка след приключване на операцията. Комисията следва да може да преразглежда одитната следа на одитния орган или да участва в одитите на място на одитния орган. Когато Комисията не получи чрез тези средства необходимата гаранция за ефективното функциониране на одитния орган, тя следва да може да провежда повторно неговата одитна дейност, когато това е в съответствие с международно признатите стандарти за одит. С цел нивото на одитиране от Комисията да бъде пропорционално на риска, Комисията следва да може да намалява одитната си работа по отношение на оперативни програми, в които няма значими недостатъци или при които може да се разчита на одитния орган. С цел да бъде намалена административната тежест за бенефициерите следва да се въведат специални правила за намаляване на опасността от припокриване на одитите на едни и същи операции от страна на различни институции, а именно от Сметната палата, Комисията и одитния орган.
(123)
С цел да бъдат допълнени и изменени някои несъществени елементи от настоящия регламент, на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС по отношение на Европейски кодекс на поведение относно партньорството, допълнения и изменения на раздели 4 и 7 от ОСР, критерии за определяне на степента на финансовата корекция, която трябва да бъде приложена, специални правила относно закупуването на земя и съчетаването на техническа подкрепа с финансови инструменти, ролята и отговорността на организациите, изпълняващи финансовите инструменти, управление и контрол на финансови инструменти, оттеглянето на плащанията за финансови инструменти и последващите корекции по отношение на заявленията за плащане, създаването на система за капитализиране на годишни вноски за финансови инструменти, специфичните правила за критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението и приложимите прагове, както и правила относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити, техническото коригиране на фиксирана ставка за генириращи нетни приходи операции в отделни сектори, както и установяването на фиксирана ставка за определени сектори или подсектори в областите на ИКТ, научните изследвания,
развитието и иновациите и енергийната ефективност и добавяне на сектори или подсектори, методологията за изчисляване на текущата стойност на дисконтираните нетни приходи за генериращи нетни приходи операции, допълнителни правила относно замяна на бенефициер по операции на ПЧП, минималните изисквания, които да бъдат включени в споразуменията за ПЧП и които са необходими за прилагането на дерогация относно допустимите разходи, определянето на единната ставка, прилагана към непреки разходи за безвъзмездни средства въз основа на съществуващи методи и съответните ставки, прилагани в политики на Съюза, методологията, която да се използва при извършването на преглед на качеството на голям проект, критериите за определяне на случаите на нередности, които трябва да бъдат докладвани, данните, които трябва да бъдат предоставени, както и условията и процедурите, които трябва да се прилагат, за да се определи дали суми, които не подлежат на събиране, ще бъдат възстановени от отговорностите на държавите-членки, данните, които трябва да бъдат записани и съхранени в компютризирана форма в рамките на системата за мониторинг, създадена от управляващите органи, минимални изисквания за одитната следа, обхвата и съдържанието на одитите и методологията за избор на извадката от операциите, използването на данни, събрани по време на одитите, и критериите за определяне на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, за установяване на ниво на финансово корекция, която трябва да се прилага и за прилагане на фиксирани ставки или екстраполирани финансови корекции. От особено значение е Комисията да провежда съответните консултации по време на своята подготвителна работа, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(124)
По отношение на всички европейски структурни и инвестиционни фондове на Комисията следва да бъде предоставено правомощието да приема чрез актове за изпълнение решения за одобряване на елементи от споразуменията за партньорство и техните изменения, решения за одобряване на елементи от преразгледаното споразумение за партньорство, решения за програми и приоритети, които са постигнали своите етапни цели и могат да се ползват от разпределяне на резерва за изпълнение, решения за изменение на програми в резултат на корективни действия относно прехвърляне на разпределени финансови средства към други програми, решения за годишни планове за действия, които да бъдат финансирани от техническата помощ по инициатива на Комисията, и в случай на отмяна, решения за изменение на решения, с които се приемат програми; и по отношение на ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, решения за определяне на регионите и държавите-членки, отговарящи на критериите за „Инвестиции за растеж и работни места“, решения за определяне на годишното разпределение на бюджетните кредити за поети задължения по държави-членки, решения за определяне на размера на сумата, която трябва да се прехвърли от разпределените на всяка държава-членка финансови средства по Кохезионния фонд към МСЕ, решения за определяне на размера на сумата, която трябва да се прехвърли от разпределените на всяка държава-членка финансови средства по Кохезионния фонд за помощ за най-нуждаещото се население, решения за приемане на прехвърляния на части от бюджетните кредити за цел „Европейско териториално сътрудничество“ към цел „Инвестиции за растеж и работни места“, решения за извършване на финансова корекция в случай на
неспазване на допълнителността, решения за приемане и изменение на оперативни програми, решения, с които се отказва предоставяне на финансов принос за голям проект, решения за одобряване на финансовия принос за избран голям проект и удължаване на срока за изпълнение на условията, свързани с одобряването на големи проекти и решения относно съвместни планове за действие; и по отношение на ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, решения относно неприемане на отчетите и сумата, която трябва да се уддържи, ако отчетите не са приети, решения за спиране на междинни плащания и решения за финансови корекции.
(125)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия във връзка с образеца, който трябва да се използва при представяне на доклада за напредъка, образеца за оперативна програма за фондовете, методологията, която следва да се използва при извършването на анализа на разходите и ползите за големите проекти, образеца за предоставяне на информация за големите проекти и, образеца на съвместния план за действие, образеца на годишния и на окончателния доклад за изпълнението, честотата на докладването на нередности и формата за докладването на нередности, образеца на декларацията за управлението и образците на одитна стратегия, становище и годишен контролен доклад. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (20).
(126)
С цел да се осигури необходимият принос и по-силният ангажимент от страна на държавите-членки, когато Комисията упражнява своите изпълнителни правомощия във връзка с настоящия регламент в някои особено чувствителни области на политики, свързани с европейските структурни и инвестиционни фондове, и с цел да се засили ролята на държавите-членки при приемането на еднакви условия в такива области или други изпълнителни мерки със значително отражение или с потенциално значително въздействие или върху националната икономика, или върху националния бюджет, или върху правилното функциониране на публичната администрация на държавите-членки, актовете за изпълнение, свързани с методологията за предоставяне на информация относно подкрепата за цели във връзка с изменението на климата; подробните разпоредби за осигуряване на последователен подход за определяне на етапни цели в рамката на изпълнението за всеки приоритет и за оценяване на постигането на етапните цели и целите; стандартните условия за мониторинг на финансовите инструменти, подробните разпоредби относно прехвърлянето и управлението на приноса от програми, управлявани от организации, изпълняващи финансови инструменти, образец за финансовото споразумение относно съвместната неограничена гаранция и секюритизацията на финансови инструменти в полза на МСП, образците, които следва да се използват при подаването на допълнителна информация относно финансовите инструменти със заявления за плащане до Комисията и при докладване относно финансовите инструменти на Комисията, реда и условията за електронната система за обмен на данни за управление и контрол, номенклатурата, въз основа на която могат да бъдат определени категориите интервенции във връзка с
приоритетната ос в рамките на оперативните програми, формата на нотификацията за избран голям проект, техническите характеристики на мерките за информация и комуникация по отношение на операциите и инструкциите за създаване на емблема и определяне на нейните стандартни цветове; модела, който трябва да се използва при подаване на финансови данни до Комисията за целите на мониторинга, подробни правила за обмен на информация между бенефициерите и управляващите органи, сертифициращите органи, одитните органи и междинните звена, образеца на доклада и становището на независимата одитна структура и описание на функциите и въведените процедури за управляващите органи и, където е подходящо, за сертифициращите органи, техническите спецификации за системата за управление и контрол, образеца на заявления за плащане и образеца за сметки, следва да се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, установена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
(127)
Потенциалното въздействие и последиците от някои актове за изпълнение, които се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, предвидена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011, са от толкова голямо значение за държавите-членки, че има основания за изключение от общото правило. Съответно когато комитетът не е представил становище, Комисията следва да не приема проекта на акт за изпълнение. Тези актове за изпълнение са свързани с определянето на методологията за предоставяне на информация относно подкрепата за цели във връзка с изменението на климата; определянето на методология за етапните цели и целите по отношение на рамката на изпълнението; установяването на стандартни условия и ред във връзка с финансовите инструменти; предвиждането на условията и реда за прехвърлянето и управлението на приноса от програми по отношение на някои финансови инструменти; приемането на образец на финансовото споразумение за съвместната неограничена гаранция и секюритизацията на финансови инструменти в полза на МСП; установяването на образеца, който трябва да се използва при докладване до Комисията относно финансови инструменти; определянето на номенклатурата, въз основа на която могат да бъдат определени категориите интервенции във връзка с приоритетната ос в рамките на оперативните програми; относно техническите характеристики на мерките за информация и комуникация по отношение на операциите и инструкциите за създаване на емблема и определяне на нейните стандартни цветове; определянето на техническите спецификации за записване и съхраняване на данни във връзка със системата за управление и контрол. Поради тази причина за тези актове за изпълнение следва да се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
(128)
Доколкото настоящият регламент заменя Регламент (ЕО) № 1083/2006, посоченият регламент следва да се отмени. Въпреки това настоящият регламент следва да не засяга продължаването или изменението на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1083/2006 или на друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Ето защо заявленията, подадени или одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1083/2006, следва да останат валидни. Чрез дерогация от член 59, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 1083/2006 следва също да се предвидят специални преходни правила за случаите, когато управляващ орган може да изпълнява функциите на сертифициращ орган за оперативните програми, изпълнявани по силата на предишната законодателна рамка, за целите на оценката на Комисията в съответствие с член 73, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 при прилагане на член 123, параграф 5 от настоящия регламент и за процедурите по одобряване на големи проекти съгласно член 102, параграф 1, буква а) от настоящия регламент.
(129)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно да засили икономическото, социалното и териториалното сближаване, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, а поради степента на неравенство между нивата на развитие на различните региони и изостаналостта на най-необлагодетелстваните региони, както и ограниченията на финансовите ресурси на държавите-членки и регионите, може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(130)
За да се създадат условия за незабавното прилагане на предвидените в настоящия регламент мерки, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ПЪРВА ЧАСТ
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
В настоящия регламент се определят общоприложимите правила за Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), които функционират в съответствие с обща рамка (наричани по-нататък „европейските структурни и инвестиционни фондове“). В него са предвидени също така разпоредбите, които са необходими, за да се осигури ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове и тяхната координация един с друг и с други инструменти на Съюза. Общите правила, приложими към европейските структурни и инвестиционни фондове, са определени във втора част.
В трета част са предвидени общите правила за уредбата на ЕФРР, ЕСФ (наричани заедно „структурните фондове“) и Кохезионния фонд по отношение на задачите, приоритетните цели и организацията на структурните фондове и Кохезионния фонд(„фондовете“), критериите, на които държавите-членки и регионите трябва да отговарят, за да бъдат допустими за подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове, наличните финансови средства и критериите за разпределението им.
В четвърта част са определени общите правила, приложими към фондовете и ЕФМДР относно управлението и контрола, финансовото управление, отчетите и финансовите корекции.
Правилата, определени в настоящия регламент, се прилагат без да се засягат разпоредбите, предвидени в Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета (21) и специалните разпоредби, предвидени в следните регламенти („регламенти за отделните фондове“) в съответствие с пета алинея от настоящия член:
1)
Регламент (ЕС) № 8141301/2013 („Регламент за ЕФРР“);
2)
Регламент (ЕС) № 1304/2013 („Регламент за ЕСФ“);
3)
Регламент (ЕС) № 1300/2013 („Регламент за КФ“);
4)
Регламент (ЕС) № 1299/2013 („Регламент за ЕТС“);
5)
Регламент (ЕС) № 1305/2013 („Регламент за ЕЗФРСР“); както и
6)
бъдещ правен акт на Съюза за установяване на условията за финансова подкрепа за политиката на морско дело и рибарство за програмния период 2014 г.-2020 г. („Регламента за ЕФМДР“).
Втора част от настоящия регламент се прилага за всички европейски структурни и инвестиционни фондове, с изключение на случаите, в които в нея изрично се позволяват дерогации. В трета и четвърта част от настоящия регламент се предвиждат допълнителни правила към втора част, които се прилагат съответно към фондовете и към фондовете и ЕФМДР и могат изрично да позволяват дерогации в съответните регламенти за отделните фондове. В регламентите за отделните фондове могат да се предвидят допълнителни правила към втора част от настоящия регламент по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове, към трета част от настоящия регламент по отношение на фондовете и към четвърта част от настоящия регламент по отношение на фондовете и ЕФМДР. Предвидените в регламентите за отделните фондове допълнителни правила не могат да влизат в противоречие с разпоредбите на втора, трета или четвърта част от настоящия регламент. В случай на съмнение относно прилагането на различните разпоредби втора част на настоящия регламент има предимство пред правилата за отделните фондове, а втора, трета и четвърта част на настоящия регламент имат предимство пред регламентите за отделните фондове.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„стратегия на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ означава целите и споделените цели, които направляват действията на държавите-членки и на Съюза и са определени в заключенията, приети от Европейския съвет на 17 юни 2010 г. като приложение I (Нова европейска стратегия за работни места и растеж, водещи цели на ЕС), в Препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. (22) и в Решение 2010/707/ЕС на Съвета (23), както и евентуалното преразглеждане на тези цели и споделени цели;
2)
„стратегическа рамка на политиката“ означава документ или няколко документа, съставени на национално или регионално равнище, които определят ограничен брой съгласувани приоритети, установени въз основа на данни, и времева рамка за изпълнението на тези приоритети и които могат да включват механизъм за мониторинг;
3)
„стратегия за интелигентна специализация“ означава националните или регионалните стратегии за иновации, които определят приоритети с цел създаване на конкурентно предимство чрез развитие и съобразяване на собствените силни страни в областта на научните изследвания и иновациите с потребностите на бизнеса, за да се отговори последователно на новите възможности и промени на пазара, като се избегне дублирането и разпокъсването на усилията; дадена стратегия за интелигентна специализация може да е под формата или да бъде включена в национална или регионална стратегическа рамка на политиката в областта на научните изследвания и иновациите;
4)
„правила за отделните фондове“ означава разпоредбите, предвидени в трета или четвърта част на настоящия регламент или определени въз основа на нея или регламент относно уредбата на един или няколко от европейските структурни и инвестиционни фондове, изредени в член 1, четвърта алинея;
5)
„програмиране“ означава процесът на организация, вземане на решения и разпределяне на финансовите средства на няколко етапа с участието на партньори в съответствие с член 5, предназначен да изпълни на многогодишна база съвместното действие на Съюза и държавите-членки за постигане на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж;
6)
„програма“ означава „оперативна програма“, както е посочено в трета или четвърта част на настоящия регламент и в Регламента за ЕФМДР, както и „програма за развитие на селските райони“, както е посочено в Регламента за ЕЗФРСР;
7)
„програмен район“ означава географска район, обхванат от специфична програма, или в случай на програма, обхващаща повече от една категория региони, географски район, отговарящ на всяка специфична категория региони;
8)
„приоритет“ във втора и четвърта част на настоящия регламент означава „приоритетна ос“, посочена в трета част на настоящия регламент за ЕФРР, ЕСФ и Кохизионния фонд, както и „приоритет на Съюза“, посочен в Регламента за ЕФМДР и и в Регламента за ЕЗФРСР;
9)
„операция“ означава проект, договор, действие или група проекти, избрани от управляващите органи на съответните програми или на тяхна отговорност, които допринасят за целите на приоритета или приоритетите, към които се отнасят; в контекста на финансовите инструменти операцията е съставена от финансовия принос от една програма за финансови инструменти и последващата финансова подкрепа, която тези финансови инструменти предоставят;
10)
„бенефициер“ означава публична или частна организация, и - само за целите на Регламента за ЕЗФРСР и Регламента за ЕФМДР - физическо лице, които отговарят за започването или за започването и изпълнението на операции; и в контекста на схемите за държавни помощи съгласно определението в точка 13 от настоящия член - организация, която получава помощта; и в контекста на финансовите инструменти по втора част, дял IV от настоящия регламент - организацията, която прилага финансовия инструмент или фонда на фондове, ако е уместно;
11)
„финансови инструменти“ означава финансови инструменти, както са определенивъв Финансовия регламент, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
12)
„краен получател“ означава юридическо или физическо лице, което получава финансова подкрепа от финансов инструмент;
13)
„държавни помощи“ означава помощ, която попада в член 107, параграф 1 от ДФЕС, като се счита, че за целите на настоящия регламент тя включва и помощта de minimis по смисъла на Регламент (ЕО) № 1998/2006 на Комисията (24), Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията (25) и Регламент (ЕО) № 875/2007 на Комисията (26);
14)
„приключила операция“ означава операция, която е физически завършена или изцяло изпълнена и по отношение на която всички свързани с нея плащания са направени от бенефициерите, а съответстващият им публичен принос е платен на бенефициерите;
15)
„публични разходи“ означава всеки публичен принос за финансирането на операции, източникът на които произхожда от бюджета на национален, регионален или местен публичен орган, от свързания с европейските структурни и инвестиционни фондове бюджет на Съюза, от бюджета на публичноправни организации или от бюджета на сдружения на публични органи или публичноправни организации, и за целите на определянето на ставката на съфинансиране за програмите или приоритети по ЕСФ може да включва финансови средства, набрани съвместно от работодатели и работници;
16)
„публичноправна организация“ означава всяка организация, уредена от публичното право, по смисъла на член 1, точка 9 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (27) и всяка европейска група за териториално сътрудничество (ЕГТС), създадена в съответствие с Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета (28), независимо дали ЕГТС се счита за публичноправна или частноправна организация съгласно приложимите национални разпоредби за изпълнение;
17)
„документ“ означава хартиен или електронен носител, съдържащ информация, която е от значение в контекста на настоящия регламент;
18)
„междинно звено“ означава всяка публична или частна организация, която действа на отговорността на управляващ или сертифициращ орган или която изпълнява задължения от името на такъв орган спрямо изпълняващите операциите бенефициери;
19)
„водена от общностите стратегия за местно развитие“ означава последователен набор от операции, чието предназначение е постигане на местни цели и удовлетворяване на местни потребности, и който допринася за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и който се разработва и изпълнява от местна група за действие;
20)
„споразумение за партньорство“ означава документ, изготвен от държава-членка с участието на партньорите в съответствие с подхода на многостепенно управление, в който е определена стратегията на посочената държава-членка, нейните приоритети и организация за ефективното и ефикасно използване на европейските структурни и инвестиционни фондове за целите на изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и който е одобрен от Комисията след оценка и диалог със съответната държава-членка;
21)
„категория региони“ означава категоризацията на регионите като „по-слабо развити региони“, „региони в преход“ или „по-силно развити региони“ в съответствие с член 90, параграф 2;
22)
„искане за плащане“ означава заявление за плащане или декларация за разходите, подадени от държавата-членка до Комисията;
23)
„ЕИБ“ означава Европейската инвестиционна банка, Европейския инвестиционен фонд или всяка друга дъщерна структура на Европейската инвестиционна банка;
24)
„публично-частни партньорства“ (ПЧП) означава форми на сътрудничество между публичноправните организации и частния сектор, чиято цел е да се подобри ефективността на инвестициите в инфраструктурни проекти или други видове операции, които предоставят публични услуги чрез поделяне на рисковете, обединяване на опита и познанията на частния сектор или осигуряване на допълнителни източници на капитал;
25)
„операция на ПЧП“ означава операция, изпълнена или предвидена за изпълнение съгласно ПЧП структурата на ПЧП;
26)
„гаранционна блокирана сметка“ означава банкова сметка, обезпечена с писмено споразумение между управляващ орган или междинно звено и организацията, прилагаща финансовия инструмент, или когато се отнася за операция на публично-частно партньорство - писмено споразумение между публичната организация бенефициер и частния партньор, одобрено от управляващия орган или от междинно звено, която сметка е създадена специално, за да се държат средствата, които да бъдат изплатени след периода на допустимост изключително за целите, предвидени в член 42, параграф 1, буква в), член 42, параграф 2, член 42, параграф 3 и член 64, или банкова сметка, създадена при условия, които осигуряват равностойни гаранции за изплащането на средствата;
27)
„фонд на фондове“ означава фонд, създаден с цел да се допринесе с подкрепа от програма или програми за няколко финансови инструменти. Когато финансовите инструменти се прилагат посредством фонд на фондове, организацията, прилагаща фонда на фондове, се счита за единствен бенефициер по смисъла на точка 10 от настоящия член;
28)
„МСП“ означава микро-, малко или средно предприятие съгласно определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (29);
29)
„счетоводна година“ означава за целите на трета и четвърта част периодът от 1 юли до 30 юни, с изключение на първата счетоводна година от програмния период, по отношение на която означава периодът от началната дата за допустимостта на разходите до 30 юни 2015 г. Последната счетоводна година е от 1 юли 2023 г. до 30 юни 2024 г.;
30)
„финансова година“ означава - за целите на трета и четвърта част - периодът от 1 януари до 31 декември;
31)
„макрорегионална стратегия“ означава интегрирана рамка, одобрена от Европейския съвет, която може да бъде подкрепена, наред с другото, от европейските структурни и инвестиционни фондове, с цел да се преодолеят общите предизвикателства, пред които е изправен определен географски район, и засяга държави-членки и трети държави, разположени в същия географски район, които по този начин се ползват от засилено сътрудничество, допринасящо за постигането на икономическо, социално и териториално сближаване;
32)
„стратегия за морските басейни“ означава структурирана рамка за сътрудничество във връзка сна даден географски район, разработена от институции на Съюза, държави-членки, техни региони и, според случая, трети държави, които споделят даден морски басейн; стратегията за морските басейни отчита географските, метеорологичните, икономическите и политическите особености на морския басейн;
33)
„приложимо предварително условие“ означава конкретен и ясно определен предварителен решаващ фактор, който се явява необходима предпоставка и има пряка и реална връзка и директно въздействие върху действителното и ефективно изпълнение на дадена специфична цел за инвестиционен приоритет или приоритет на Съюза;
34)
„специфична цел“ означава резултатът, за който допринася инвестиционен приоритет или приоритет на Съюза в определен национален или регионален контекст чрез действия или мерки, предприети в рамките на такъв приоритет;
35)
„съответни препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС“ и „съответни препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС“ означават препоръките, свързани със структурните предизвикателства, за чието преодоляване е уместно да се използват многогодишни инвестиции, попадащи пряко в обхвата на европейските структурни и инвестиционни фондове, както е посочено в регламентите за отделните фондове;
36)
„нередност“ означава всяко нарушение на правото на Съюза или на националното право, свързано с прилагането на тази разпоредба, произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, участващ в прилагането на европейските структурни и инвестиционни фондове, което има или би имало за последица нанасянето на вреда на бюджета на Съюза чрез начисляване на неправомерен разход в бюджета на Съюза.
37)
„икономически оператор“ означава всяко физическо или юридическо лице или друг субект, които участват в изпълнението на помощта от европейските структурни и инвестиционни фондове, с изключение на държава-членка, която упражнява правомощията си като публичен орган;
38)
„системна нередност“ означава всяка нередност, която може да има повтарящ се характер, с висока степен на вероятност от поява при сходни по вид операции, която се дължи на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на дадена система за управление и контрол, включително липса на подходящи процедури, установени в съответствие с настоящия регламент и правилата за отделните фондове;
39)
„сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол“ означава, за целите на прилагането на фондовете и ЕФМДР по четвърта част, недостатък, по отношение на който са необходими значителни подобрения в системата, който излага фондовете и ЕФМДР на значителен риск от нередности и чието съществуване е несъвместимо с одитно становище без резерви по отношение на функционирането на системата за управление и контрол.
Член 3
Изчисляване на сроковете за решенията на Комисията
Когато съгласно член 16, параграфи 2 и 3, член 29, параграф 3, член 30, параграфи 2 и 3, член 102, параграф 2, член 107, параграф 2 и член 108, параграф 3 на Комисията е определен срок за приемането на решение или за изменение на решение посредством акт за изпълнение, този срок не включва периода, който започва на датата, следваща датата, на която Комисията изпраща своите коментари на държавата-членка, и продължава, докато държавата-членка отговори на тези коментари.
ВТОРА ЧАСТ
ОБЩОПРИЛОЖИМИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ЕВРОПЕЙСКИТЕ СТРУКТУРНИ И ИНВЕСТИЦИОННИ ФОНДОВЕ
ДЯЛ I
ПРИНЦИПИ НА ПОДКРЕПАТА НА СЪЮЗА ЗА ЕВРОПЕЙСКИТЕ СТРУКТУРНИ И ИНВЕСТИЦИОННИ ФОНДОВЕ
Член 4
Общи принципи
1. Чрез многогодишни програми, които допълват националните, регионалните и местните интервенции, европейските структурни и инвестиционни фондове предоставят подкрепа за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и за изпълнението на специфичните задачи на отделните фондове, съгласно заложените в Договорите цели, включително икономическото, социалното и териториалното сближаване, като отчитат съответните интегрирани насоки „Европа 2020“ и съответните препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС, и съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, и ако е приложимо на национално равнище - националната програма за реформи.
2. Като отчитат особения контекст на всяка държава-членка, Комисията и държавите-членки гарантират, че подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове е съгласувана със съответните политики, с хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8 и със съответните приоритети на Съюза и че тя допълва другите финансови инструменти на Съюза.
3. Подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове се реализира в тясно сътрудничество между Комисията и държавите-членки в съответствие с принципа на субсидиарност.
4 Държавите-членки, на съответното териториално ниво в съответствие със своята институционална, правна и финансова рамка, и определените от тях за целта органи отговарят за подготвянето и реализирането на програмите и за изпълнението на своите задачи в партньорство със съответните партньори, посочени в член 5, при спазване на настоящия регламент и правилата за отделните фондове.
5. Уредбата за изпълнението и използването на европейските структурни и инвестиционни фондове, и по-специално финансовите и административните ресурси, необходими за тяхната подготовка и изпълнение във връзка с мониторинга, отчитането, оценяването, управлението и контрола, спазват принципа на пропорционалност, като отчитат равнището на разпределената подкрепа и общата цел за намаляване на административната тежест за органите, участващи в управлението и контрола на програмите.
6. В съответствие със съответните им отговорности Комисията и държавите-членки осигуряват координацията между европейските структурни и инвестиционни фондове и между европейските структурни и инвестиционни фондове и други имащи отношение политики, стратегии и инструменти на Съюза, включително тези в рамките на външната дейност на Съюза.
7. Частта от бюджета на Съюза, разпределена на европейските структурни и инвестиционни фондове, се изпълнява в рамките на споделено управление между държавите-членки и Комисията в съответствие с член 59 от Финансовия регламент, с изключение на сумата от подкрепата от Кохезионния фонд, прехвърлена към МСЕ, посочена в член 92, параграф 6 от настоящия регламент, иновативните действия по инициатива на Комисията съгласно член 8 от Регламента за ЕФРР и техническата помощ по инициатива на Комисията и подкрепата от прякото управление съгласно Регламента за ЕФМДР.
8. Комисията и държавите-членки спазватпринципа за добро финансово управление в съответствие с член 30 от Финансовия регламент.
9. Комисията и държавите-членки гарантират ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове по време на подготовката и изпълнението във връзка с мониторинга, докладването и оценката.
10. Комисията и държавите-членки изпълняват съответните си роли по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове с цел да намалят административната тежест за бенефициерите.
Член 5
Партньорство и многостепенно управление
1. За споразумението за партньорство и за всяка програма всяка държава-членка организира, в съответствие със своята институционална и правна рамка, партньорство с компетентните регионални и местни органи. Партньорството включва също следните партньори:
а)
компетентните градски и други публични органи;
б)
икономическите и социалните партньори; и
в)
имащи отношение организации, представляващи гражданското общество, включително партньорите от областта на опазването на околната среда, неправителствените организации и организациите, отговарящи за утвърждаването на социалното приобщаване, равенството между половете и недискриминацията.
2. В съответствие с подхода на многостепенно управление държавите-членки привличат партньорите, посочени в параграф 1, в подготовката на споразуменията за партньорство и докладите за напредъка, както и чрез изготвянето и изпълнението на програмите, включително чрез участието в мониторинговите комитети на програмите в съответствие с член 48.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегиран акт в съответствие с член 149, с цел да предвиди европейски кодекс на поведение за партньорство („кодекс на поведение“), за да се подпомогнат и улеснят държавите-членки при организирането на партньорство в съответствие с параграфи 1 и 2 от настоящия член. Кодексът на поведение определя рамката, в която държавите-членки осъществяват партньорството в съответствие със своята институционална и правна рамка и своите национални и регионални правомощия. Като зачита във всяко отношение принципите на субсидиарност и пропорционалност, кодексът на поведение определя следните елементи:
а)
основните принципи относно прозрачни процедури, които трябва да се следват с оглед на идентификацията на съответните партньори, включително, ако е приложимо, обединенията на организации, в които участват, за да се улеснят държавите-членки при определянето, в съответствие с тяхната институционална и правна рамка, на най-представителните имащи отношение партньори;
б)
основните принципи и добрите практики относно участието на различни категории имащи отношение партньори, посочени в параграф 1, при подготовката на споразумението за партньорство и програмите, информацията, която трябва да бъде предоставена относно тяхното участие, и на различните етапи от изпълнението;
в)
добрите практики относно формулирането на правилата за членство и вътрешните процедури за мониторинговите комитети, които трябва да бъдат определени по целесъобразност от държавите-членки или от мониторинговите комитети по програмите в съответствие с приложимите разпоредби на настоящия регламент и правилата за отделните фондове;
г)
основните цели и добрите практики в случаите, когато управляващият орган включва имащите отношение партньори в подготовката на поканите за предложения, и особено добрите практики за избягване на потенциални конфликти на интереси в случаи, при които е възможно имащите отношение партньори да бъдат и потенциални бенефициери, и за включване на имащите отношение партньори в подготовката на докладите за напредъка и във връзка с мониторинга и оценката на програмите в съответствие с приложимите разпоредби на настоящия регламент и правилата за отделните фондове;
д)
примерните области, теми и добри практики относно начина, по който компетентните органи на държавите-членки могат да използват европейските структурни и инвестиционни фондове, включително техническа помощ за укрепването на институционалния капацитет на имащите отношение партньори в съответствие с приложимите разпоредби на настоящия регламент и правилата за отделните фондове;
е)
ролята на Комисията при разпространението на добри практики;
ж)
основните принципи и добри практики, които могат да улеснят държавите-членки при оценяването на осъществяването на партньорството и добавената му стойност.
Разпоредбите на кодекса на поведение по никакъв начин не противоречат на приложимите разпоредби на настоящия регламент или на правилата за отделните фондове.
4. Комисията нотифицира делегирания акт, посочен в параграф 1 от настоящия член, относно Европейския кодекс на поведение за партньорство едновременно на Европейския парламент и Съвета до 18 април 2014 г.. Посоченият делегиран акт не посочва дата на прилагане, която е преди датата на приемането му.
5. Нарушение на задължение, наложено на държава-членка по силата на настоящия член, или на делегирания акт, приет в съответствие с параграф 3 от настоящия член, не представлява нередност, пораждаща финансова корекция по смисъла на член 85.
6. Поне веднъж годишно за всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове Комисията провежда консултации с организациите, които представляват партньорите на равнището на Съюза, относно изпълнението на подкрепата от съответния европейски структурен и инвестиционен фонд и докладва за резултата на Европейския парламент и на Съвета.
Член 6
Съответствие със правото на Съюза и националното право
Операциите, получили подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове, съответстват на приложимото право на Съюза и националното право, свързано с прилагането му („приложимо право“).
Член 7
Насърчаване на равенството между мъжете и жените и на недискриминацията
Държавите-членки и Комисията гарантират, че равенството между мъжете и жените и отчитането на социалните аспекти на пола се вземат под внимание и се насърчават през цялото време на подготовката и изпълнението на програмите, включително по отношение на мониторинга, докладването и оценката.
Държавите-членки и Комисията предприемат съответните стъпки, за да предотвратят всякаква дискриминация на основата на пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация по време на подготовката и изпълнението на програмите. По-специално през цялото време на подготовката и изпълнението на програмите се взема под внимание достъпността за хората с увреждания.
Член 8
Устойчиво развитие
Целите на европейските структурни и инвестиционни фондове се осъществяват в съответствие с принципа на устойчивото развитие и с действията на Съюза за утвърждаване на целта за съхраняване, опазване и подобряване на качеството на околната среда, както е предвидено в член 11 и член 191, параграф 1 от ДФЕС, като се взема предвид принципът „замърсителят плаща“.
Държавите-членки и Комисията гарантират, че по време на подготовката и изпълнението на споразуменията за партньорство и програмите се насърчават изискванията за опазване на околната среда, ресурсната ефективност, смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него, опазването на биологичното разнообразие, устойчивостта на природни бедствия, както и превенцията и управлението на риска. Държавите-членки предоставят информация относно подкрепата за цели във връзка с изменението на климата, като използват методология, основана на категориите интервенции, целеви области или мерки, както е целесъобразно, за всеки от европейските структурни или инвестиционни фондове. Тази методология се състои от приписването на конкретен коефициент на подкрепата, предоставяна по европейските структурни и инвестиционни фондове на равнище, което отразява степента, в която тази подкрепа допринася към целите за смекчаване на изменението на климата и за адаптация към него. Приписаният коефициент се различава въз основа на това, дали подкрепата оказва значителен или умерен принос към целите, свързани с изменението на климата. Когато помощта не допринася към постигането на тези цели или приносът е незначителен, се приписва нулев коефициент. В случая на ЕФРР, ЕСФ и Кохезионният фонд коефициенти се прилагат към категориите интервенции, установени в приетата от Комисията номенклатура. В случая на ЕЗФРСР коефициенти се прилагат към целевите области, определени в регламента за ЕЗФРСР, а в случая на ЕФМДР - към мерките, определени в Регламента за ЕФМДЛ.
Комисията определя еднакви правила за всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове по отношение на прилагането на методологията, посочена във втора алинея, чрез акт за изпълнение. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
ДЯЛ II
СТРАТЕГИЧЕСКИ ПОДХОД
ГЛАВА I
Тематични цели за европейските структурни и инвестиционни фондове и обща стратегическа рамка
Член 9
Тематични цели
За да допринесе за осъществяването на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и за изпълнението на специфичните задачи на отделните фондове съгласно заложените им цели в Договорите, включително икономическото, социалното и териториалното сближаване, всеки европейски структурен и инвестиционен фонд подкрепя следните тематични цели:
1)
засилване на научноизследователската дейност, технологичното развитие и иновациите;
2)
подобряване на достъпа до ИКТ и на тяхното използване и качество;
3)
повишаване на конкурентоспособността на МСП и на селскостопанския сектор (за ЕЗФРСР), и на сектора на рибарството и аквакултурите (за ЕФМДР);
4)
подпомагане на преминаването към нисковъглеродна икономика във всички сектори;
5)
насърчаване на адаптацията към изменението на климата и превенцията и управлението на риска;
6)
съхраняване и опазване на околната среда и насърчаване на ресурсната ефективност;
7)
насърчаване на устойчивия транспорт и премахване на участъците с недостатъчен капацитет във всички ключови мрежови инфраструктури;
8)
насърчаване на устойчивата и качествена заетост и подкрепа за мобилността на работната сила;
9)
насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация;
10)
инвестиции в образованието, обучението, включително професионално обучение за придобиване на умения и ученето през целия живот;
11)
повишаване на институционалния капацитет на публичните органи и заинтересованите страни и допринасяне за ефективна публична администрация.
Тематичните цели се изразяват като приоритети, които са специфични за всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове, и се определят в правилата за отделните фондове.
Член 10
Обща стратегическа рамка
1. С оглед да бъде насърчено хармоничното, балансирано и устойчиво развитие на Съюза, общата стратегическа рамка (ОСР) се установява, както е посочено в приложение I. ОСР установява стратегически ръководни принципи за улесняване на процеса на програмиране и секторната и териториалната координация на интервенциите на Съюза по европейските структурни и инвестиционни фондове и с други имащи отношение политики и инструменти на Съюза, в съответствие с целите и задачите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се вземат предвид основните териториални предизвикателства пред различните видове територии.
2. Стратегическите ръководни принципи, съгласно предвиденото в ОСР, се установяват в съответствие с целта и в рамките на обхвата на подкрепата, която всеки европейски структурен и инвестиционен фонд предоставя, както и в съответствие с правилата, ръководещи функционирането на всеки европейски структурен и инвестиционен фонд, както е определено в настоящия регламент и в правилата за отделните фондове. ОСР не налага допълнителни задължения на държавите-членки освен определените в рамките на съответните секторни политики на Съюза.
3. ОСР улеснява подготовката на споразумението за партньорство и програмите в съответствие с принципите на пропорционалност и субсидиарност и при отчитане на националната и регионалната компетентност за целите на вземане на решение за специфични и подходящи мерки по отношение на политиките и координацията.
Член 11
Съдържание
ОСР определя:
а)
механизмите за гарантиране на приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове към стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и на последователност и съгласуваност в процеса на програмиране на европейските структурни и инвестиционни фондове във връзка със съответните препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС, съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, и ако е приложимо, на национално равнище - с националните програми за реформи;
б)
уредбата за насърчаване на интегрираното използване на европейските структурни и инвестиционни фондове;
в)
уредбата за координация между европейските структурни и инвестиционни фондове и други имащи отношение политики и инструменти на Съюза, включително външни инструменти за сътрудничество;
г)
хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8, и междусекторните цели на политиките за усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове;
д)
механизми за преодоляване на основните териториални предизвикателства пред градските, селските и крайбрежните и рибарските райони, демографските предизвикателства на регионите или специфичните потребности на географските райони, засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, както е посочено в член 174 от ДФЕС, и специфичните предизвикателства на най-отдалечените региони по смисъла на член 349 от ДФЕС;
е)
приоритетните области за дейностите по сътрудничество по европейските структурни и инвестиционни фондове, като, когато е уместно, се вземат предвид макрорегионалните стратегии и стратегиите за морските басейни.
Член 12
Преразглеждане
При големи промени в социалната и икономическата ситуация в Съюза или промени в стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж Комисията може да представи предложение за преразглеждане на ОСР или Европейският парламент или Съветът, като действат съответно в съответствие с член 225 или член 241 от ДФЕС, могат да поискат от Комисията да представи подобно предложение.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, за да допълва или изменя раздел 4 на приложение I, когато е необходимо да се отчетат промените в политиките или инструментите на Съюза, посочени в раздел 4, или промените в дейностите по сътрудничество, посочени в раздел 7, или да се отчете въвеждането на нови политики, инструменти или дейности по сътрудничество на Съюза.
Член 13
Насоки за бенефициерите
1. Комисията изготвя насоки относно начина за ефективен достъп и използване на европейските структурни инвестиционни фондове и относно начина за използване на допълняемостта с други инструменти на имащите отношение политики на Съюза.
2. Насоките се изготвят до 30 юни 2014 г. и предоставят за всяка тематична цел обща информация за съответните налични инструменти на равнището на Съюза с подробни източници на информация, примери на добри практики за съчетаване на наличните инструменти за финансиране в рамките на отделните области на политиката и между тях, описание на съответните органи и организации, участващи в управлението на всеки инструмент, контролен списък за потенциални бенефициери, с цел да им се помогне да установят най-подходящите източници за финансиране.
3. Насоките се публикуват на уебсайтовете на съответните генерални дирекции на Комисията. Комисията и управляващите органи, действащи в съответствие с правилата за отделните фондове, и в сътрудничество с Комитета на регионите, осигуряват разпространението на насоките до потенциалните бенефициери.
ГЛАВА II
Споразумение за партньорство
Член 14
Подготовка на споразумението за партньорство
1. Всяка държава-членка подготвя споразумение за партньорство за периода 1 януари 2014-31 декември 2020 г.
2. Споразумението за партньорство се изготвя от държавите-членки в сътрудничество с партньорите, посочени в член 5. Споразумението за партньорство се подготвя в диалог с Комисията. Държавите-членки изготвят споразумението за партньорство, основано на процедури, които са прозрачни за обществеността и в съответствие със своята институционална и правна рамка.
3. Споразумението за партньорство обхваща цялата подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове в съответната държава-членка.
4. Всяка държава-членка предоставя своето споразумение за партньорство на Комисията до 22 април 2014 г..
5. Когато един или повече от регламентите за отделните европейски структурни и инвестиционни фондове не е влязъл в сила или не се очаква да влезе в сила до 22 февруари 2014 г., изискването споразумението за партньорство, подадено от държава-членка съгласно посоченото в параграф 4, да съдържа елементите, посочени в член 15, параграф 1, буква а), подточки ii), iii), iv) и v), не се прилага за европейския структурен и инвестиционен фонд, засегнат от такова забавяне или очаквано забавяне при влизането в сила на регламента за конкретния фонд.
Член 15
Съдържание на споразумението за партньорство
1. В споразумението за партньорство се определят:
а)
уредбата, която гарантира хармонизирането със стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и специфичните задачи на отделните фондове съгласно заложените им в Договорите цели, включително икономическото, социалното и териториалното сближаване, включително:
i)
анализ на различията, потребностите на развитието и възможноста за растеж спрямо тематичните цели и териториалните предизвикателства, като се отчита националната програма за реформи, когато е уместно, както и съответните препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС, и съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС;
ii)
обобщение на предварителните оценки на програмите или на ключовите констатации от предварителната оценка на споразумението за партньорство, когато последната оценка е извършена от държавата-членка по нейна собствена инициатива;
iii)
избрани тематични цели и за всяка от избраните тематични цели - обобщение на основните резултати, очаквани от всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове;
iv)
ориентировъчния размер на разпределена подкрепа от Съюза по тематични цели на национално равнище за всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове, както и общия ориентировъчен размер на подкрепата, предвидена за цели във връзка с изменението на климата;
v)
прилагането на хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8, и целите на политиката при усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове;
vi)
списъка на програмите по ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, с изключение на тези по цел „Европейско териториално сътрудничество“, и на програмите на ЕЗФРСР и ЕФМДР със съответните ориентировъчни размери на разпределените средства по европейски структурен и инвестиционен фонд и по години;
vii)
информацията относно разпределените средства, свързани с резерва за изпълнение, с разбивка по европейски структурен и инвестиционен фонд и където е целесъобразно - по категория на региона, както и за сумите, които не се включват за целите на изчисляването на резерва за изпълнение в съответствие с член 20;
б)
уредбата, с която се гарантира ефективното усвояване на европейските структурни и инвестиционни фондове, включително:
i)
уредбата в съответствие с институционалната рамка на държавите-членки, с която се гарантира координацията между европейските структурни и инвестиционни фондове и координацията с други инструменти за финансиране, национални и на Съюза, и с ЕИБ;
ii)
информацията, необходима за предварителна проверка на съответствието с правилата за допълняемостта, определени в трета част;
iii)
обобщение на оценката за изпълнението на приложимите в съответствие с член 19 и приложение ХI на национално равнище предварителни условия и в случай чеприложимите предварителни условия не са изпълнени - на действията, които трябва да бъдат предприети, отговорните ортанизации и графика за провеждането на тези действия,;
iv)
методологията и механизмите, с които се гарантира съгласуваност на функционирането на рамката на изпълнението в съответствие с член 21;
v)
оценка на това, дали има необходимост от укрепване на административния капацитет на органите, участващи в управлението и контрола на програмите, и - когато е целесъобразно - на бенефициерите, както и ако е необходимо - обобщение на действията, които трябва да бъдат предприети за тази цел;
vi)
обобщение на планираните в програмите действия, включващо примерен график за постигане на намаление на административната тежест за бенефициерите;
в)
уредба на принципа на партньорство, както е посочено в член 5;
г)
примерен списък на партньорите, посочени в член 5, и обобщение на предприетите действия за привличането им в съответствие с член 5 и за тяхната роля в подготовката на споразумението за партньорство, както и доклада за напредъка, посочен в член 52.
2. В споразумението за партньорство се посочва също:
а)
интегриран подход за териториално развитие, подпомогнато от европейските структурни и инвестиционни фондове, или обобщение на основаните на съдържанието на програмите интегрирани подходи за териториално развитие, в което се установява:
i)
уредбата, с която се гарантира интегриран подход към използването на европейските структурни и инвестиционни фондове за териториалното развитие на специфични подрегионални райони, и по-специално уредбата за прилагане на членове 32, 33 и 36, придружена от принципите за определяне на градските райони, в които е необходимо да се проведат интегрирани действия за устойчиво градско развитие;
ii)
основните приоритетни области за сътрудничество по европейските структурни и инвестиционни фондове, като се отчитат - където е целесъобразно - макрорегионалните стратегии и стратегиите за морските басейни;
iii)
ако е целесъобразно, интегриран подход, насочен към специфичните потребности на най-силно засегнатите от бедност географски райони или на целевите групи, изложени на най-висок риск от дискриминация или социално изключване, като се обръща специално внимание на маргинализираните общности и хората с увреждания, дълготрайно безработните и младежите, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение;
iv)
ако е целесъобразно, интегриран подход, насочен към демографските предизвикателства за регионите или специфичните потребности на географските райони, засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, както е посочено в член 174 от ДФЕС;
б)
уредба за осигуряване на ефективното изпълнение на европейските структурни и инвестиционни фондове, включително оценка на съществуващите системи за обмен на електронни данни и обобщение на планираните действия, с които постепенно да се даде възможност целият обмен на информация между бенефициерите и органите, отговорни за управлението и контрола на програмите, да бъде осъществяван чрез обмен на електронни данни.
Член 16
Приемане и изменение на споразумението за партньорство
1. Комисията оценява съгласуваността на споразумението за партньорство с настоящия регламент, като отчита националната програма за реформи, когато е уместно, и съответните препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС, и съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, както и предварителните оценки на програмите, и в тримесечен срок след датата на подаване от държавата-членка на споразумението за партньорство представя коментарите си. Съответната държава-членка предоставя всичката необходима допълнителна информация и, когато е целесъобразно, преразглежда споразумението за партньорство.
2. Комисията чрез актове за изпълнение приема решение за одобряване на елементите на споразумението за партньорство, които попадат в обхвата на член 15, параграфи 1 и,тези, които попадат в обхвата на член 15, параграф 2 и в случай че дадена държава-членка е приложила разпоредбите на член 96, параграф 8 за елементите, изискващи решение на Комисията съгласно член 96, параграф 10, не по-късно от четири месеца след датата на подаването от държавата-членка на нейното споразумение за партньорство, при условие че евентуално направените от Комисията коментари са подходящо отчетени. Споразумението за партньорство не може да влиза в сила по-рано от 1 януари 2014 г.
3. До 31 декември 2015 г. Комисията подготвя доклад относно резултата от преговорите по споразуменията за партньорство и програмите, включващ подробен преглед на основните проблеми, за всяка държава-членка. Този доклад се представя едновременно на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите.
4. Когато държава-членка предложи изменение на елементите на споразумението за партньорство, които попадат в обхвата на решението на Комисията, посочено в параграф 2, Комисията прави оценка в съответствие с параграф 1 и, когато това е целесъобразно, приема чрез актове за изпълнение решение за одобряване на изменението в рамките на три месеца от датата на представянето на предложението за изменение от държавата-членка.
5. Когато държава-членка изменя елементи от споразумението за партньорство, които не попадат в обхвата на решението на Комисията, посочено в параграф 2, държавата-членка нотифицира за това Комисията в рамките на един месец от датата на решението за изменение.
Член 17
Приемане на преразгледаното споразумение за партньорство в случай на забавяне при влизането в сила на регламента за конкретния фонд
1. Когато се прилага член 14, параграф 5, всяка държава-членка представя на Комисията преразгледано споразумение за партньорство, което включва елементите, липсващи в споразумението за партньорство, за съответния европейски структурен и инвестиционен фонд, в срок от два месеца от датата на влизане в сила на регламента за конкретния фонд, който е бил обект на закъснението.
2. Комисията оценява съгласуваността на преразгледаното споразумение за партньорство с настоящия регламент в съответствие с член 16, параграф 1 и приема, чрез актове за изпълнение, решение, с което одобрява преразгледаното споразумение за партньорство в съответствие с член 16, параграф 2.
ГЛАВА III
Тематична концентрация, предварителни условия и преглед на изпълнението
Член 18
Тематична концентрация
Държавите-членки концентрират подкрепата - в съответствие с правилата за отделните фондове - върху интервенциите, които имат най-голяма добавена стойност по отношение на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като вземат предвид основните териториални предизвикателства пред различните видове територии в съответствие с ОСР, предизвикателствата, набелязани в националните програми за реформи, и, когато е целесъобразно, съответните препоръки за отделните държави в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС и съответните препоръки на Съвета, приети съгласно член 148, параграф 4 от ДФЕС. Разпоредбите за тематичната концентрация по правилата за отделните фондове не се отнасят за техническата помощ.
Член 19
Предварителни условия
1. Държавите-членки оценяват в съответствие със своите институционални и правни рамки и в контекста на подготовката на програмите и, където е целесъобразно, на споразумението за партньорство дали предварителните условия, предвидени в съответните правила за отделните фондове, и общите предварителни условия, предвидени в част II от приложение ХI, са приложими към специфичните цели, преследвани в рамките на приоритетите на техните програми, както и дали приложимите предварителни условия са изпълнени.
Предварителните условия се прилагат само ако и при положение, че спазват предвиденото в член 2, точка 33 определение по отношение на специфичните цели, преследвани в рамките на приоритетите на програмата. Оценката на приложимостта взема под внимание, без да се накърнява определението, посочено в член 2, точка 33 принципа на пропорционалност в съответствие с член 4, параграф 5, като отчита равнището на разпределената подкрепа, където това е целесъобразно. Оценката на изпълнението се ограничава до критериите, предвидени в правилата за отделните фондове и в част II от приложение ХI.
2. Споразумението за партньорство включва обобщение на оценката относно изпълнението на приложимите предварителни условия на национално равнище, а по отношение на онези, които съгласно оценката, посочена в параграф 1, не са изпълнени към датата на подаване на споразумението за партньорство, действията, които трябва да бъдат предприети, отговорните органи и графикът за изпълнението на тези действия. Всяка програма определя кои от предварителните условия, предвидени в съответните правила за отделните фондове, и от общите предварителни условия, определени в част II от приложение ХI, са приложими към програмата и кои от тях, съгласно оценката, посочена в параграф 1, са изпълнени към датата на подаване на споразумението за партньорство и програмите. Когато приложимите предварителни условия не са изпълнени, програмата включва описание на действията, които трябва да бъдат предприети, отговорните органи и графика за тяхното изпълнение. Държавите-членки изпълняват тези предварителни условия не по-късно от 31 декември 2016 г. и докладват за тяхното изпълнение най-късно в рамките на годишния доклад за изпълнението през 2017 г.в съответствие с член 50, параграф 4, или на доклада за напредъка през 2017 г. в съответствие с член 52, параграф 2, буква в).
3. Комисията оценява съгласуваността и уместността на предоставената от държавата-членка информация за приложимостта на предварителните условия и изпълнението на приложимите предварителни условия в рамките на своята оценка на програмите и, където е целесъобразно, на споразумението за партньорство.
Тази оценка на Комисията на приложимостта взема под внимание, в съответствие с член 4, параграф 5, принципа на пропорционалност, като отчита равнището на разпределената подкрепа, където това е целесъобразно. Оценката на Комисията на изпълнението се ограничава до критериите, предвидени в правилата за отделните фондове, и в част II от приложение ХI и зачита националните и регионалните правомощия за вземане на решение относно конкретните и подходящи мерки на политиката, включително съдържанието на стратегиите.
4. В случай на несъгласие между Комисията и държава-членка относно приложимостта на предварително условие към специфичната цел на приоритетите на дадена програма или неговото изпълнение, Комисията доказва както приложимостта в съответствие с определението по член 2, точка 33, така и неизпълнението.
5. Когато приема дадена програма, Комисията може да реши да спре всички междинни плащания по съответния приоритет на посочената програма или част от тях до завършването на действията, посочени в параграф 2, когато е необходимо, за да се избегне накърняването в значителна степен на ефективното и ефикасно постигане на специфичните цели на съответния приоритет. Незавършването до определения в параграф 2 срок на действията за изпълнение на приложимо предварително условие, което не е било изпълнено към датата на подаване на споразумението за партньорство и на съответните програми, представлява основание за спиране на междинни плащания от Комисията към приоритетите на съответната програма, които са засегнати. И в двата случая обхватът на спрените плащания е съразмерен, като се вземат предвид действията, които трябва да бъдат предприети, и фондовете, изложени на риск.
6 Параграф 5 не се прилагат в случай на споразумение между Комисията и държавата-членка относно неприложимостта на предварително условие или при факт, че приложимо предварително условие е било изпълнено, за което сочи одобряването на програмата и споразумението за партньорство, или при липса на коментари от страна на Комисията в рамките на 60 дни от подаването на съответния доклад, посочен в параграф 2.
7 При завършване от държавата-членка на действията, свързани с изпълнението на предварителни условия, които са приложими към засегнатата програма и които не са били изпълнени към момента на решението на Комисията за спиране, Комисията незабавно отменя спирането на междинни плащания за даден приоритет. Освен това Комисията незабавно отменя спирането, когато след изменение на програмата, свързана със засегнатия приоритет, съответното предварително условие вече не е приложимо.
8. Параграфи 1-7 не се прилагат по отношение на програмите по линия на цел „Европейско териториално сътрудничество“.
Член 20
Резерв за изпълнение
6 % от средствата, разпределени на ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд по цел „Инвестиции за растеж и работни места“, посочена в член 89, параграф 2, буква а) от настоящия регламент, както и на ЕЗФРСР и ЕФМДР, и за мерките, финансирани съгласно споделеното управление в съответствие с Регламента за ЕФМДР представляват резерв за изпълнение, който се определя в споразумението за партньорство и програмите, разпределен за конкретни приоритети в съответствие с член 20 от настоящия регламент.
За целите на изчисляването на резерва за изпълнение се изключват следните средства:
а)
средствата, разпределени за инициативата за младежка заетост, както са определени в оперативната програма в съответствие с член 18 от Регламента за ЕСФ;
б)
средствата, разпределени за техническа помощ по инициатива на Комисията;
в)
средствата, прехвърлени от първи стълб на ОСП към ЕЗФРСР съгласно член 7, параграф 2 и член 14, параграф 1 от Регламент (EC) № 1307/2013;
г)
средствата, прехвърлени към ЕЗФРСР в изпълнение на членове 10б, 136 и 136б от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета съответно за календарните години 2013 и 2014;
д)
средствата, прехвърлени от Кохезионния фонд към МСЕ в съответствие член 92, параграф 6;
е)
средствата, прехвърлени към Европейския фонд за подпомагане на най-нуждаещите се лица в съответствие с член 92, параграф 7 от настоящия регламент;
ж)
средствата, разпределени за иновативни дейности в областта на устойчивото градско развитие в съответствие с член 92, параграф 8 от настоящия регламент.
Член 21
Преглед на изпълнението
1. Комисията в сътрудничество с държавите-членки предприема преглед на изпълнението на програмите във всяка държава-членка през 2019 г. („преглед на изпълнението“) спрямо рамката на изпълнението, определена в съответните програми. Методът за определяне на рамката на изпълнението е определен в приложение II.
2. При прегледа на изпълнението се разглежда постигането на етапните цели на програмите на нивото на приоритетите въз основа на информацията и оценките, представени в годишния доклад за изпълнението, предоставен от държавите-членки през 2019 г.
Член 22
Прилагане на рамката за изпълнение
1. Резервът за изпълнение е в размер между 5 и 7 % от разпределените средства за всеки приоритет в рамките на дадена програма, с изключение на приоритетите, предназначени за техническа помощ и програмите, предназначени за финансови инструменти в съответствие с член 39. Общият размер на резерва за изпълнение, разпределен по европейски структурен и инвестиционен фонд и по категория региони, възлиза на 6 %. Сумите, съответстващи на резерва за изпълнение, се определят в програмите, разбити по приоритет и, където е целесъобразно, по европейски структурен и инвестиционен фонд и по категория региони.
2. Въз основа на прегледа на изпълнението в срок от два месеца от получаването на съответните годишни доклади за изпълнението през 2019 г. Комисията приема решение посредством актове за изпълнение за определяне за всеки европейски структурен и инвестиционен фонд и за всяка държава-членка на програмите и приоритетите, по които са постигнати етапните цели, като посочва тази информация по европейски структурен и инвестиционен фонд и по категория региони, когато приоритетът обхваща повече от един европейски структурен иинвестиционен фонд или категория региони.
3. Резервът за изпълнение се разпределя единствено на програми и приоритети, по които са постигнати етапните цели. Когато приоритетите са постигнали своите етапни цели, сумата на резерва за изпълнение, определен за приоритета, се счита за окончателно разпределена въз основа на решението на Комисията, посочено в параграф 2.
4. Когато приоритетите не са постигнали своите етапни цели, държавата-членка предлага преразпределението на сума, съответстваща на резерва за изпълнение, към приоритетите, определени в решението на Комисията, посочено в параграф 2, и други изменения на програмата, които са резултат от преразпределянето на резерва за изпълнение, не по-късно от три месеца след приемането на решението, посочено в параграф 2.
Комисията одобрява, в съответствие с член 30, параграфи 3 и 4, изменението на съответните програми. В случаите, когато държава-членка не подаде информация в съответствие с член 50, параграфи 5 и 6, резервът за изпълнение за съответните програми или приоритети не се разпределя на засегнатите програми или приоритети.
5. Предложението на държавата-членка за преразпределяне на резерва за изпълнение трябва да е в съответствие с изискванията за тематична концентрация и минималните размери на разпределените средства, определени в настоящия регламент и в правилата за отделните фондове. Чрез дерогация, когато един или повече от приоритетите, свързани с изискванията за тематична концентрация или с минималните размери на разпределените средства, не са постигнали своите етапни цели, държавата-членка може да предложи преразпределяне на резерва, който не отговаря на горепосочените изисквания и минимални размери на разпределените средства.
6. Когато вследствие на преглед на изпълнението на даден приоритет са налице доказателства за сериозен неуспех по отношение на постигането на етапните цели на този приоритет, свързани единствено с финансовите показатели и показателите за изпълнението и с основните етапи на изпълнението, определени в рамката на изпълнението, и че този неуспех се дължи на ясно установени слабости по отношение на изпълнението, които Комисията предварително е съобщила, съгласно член 50, параграф 8, след тесни консултации със съответната държава-членка, и че тази държава-членка не е предприела необходимите корективни действия за отстраняване на тези слабости, Комисията може, не по-рано от пет месеца след това съобщение, да спре по дадения приоритет на програмата всички междинни плащания или част от тях в съответствие с процедурата, предвидена в правилата за отделните фондове.
Комисията незабавно отменя спирането на междинните плащания, когато държавата-членка предприеме необходимите корективни действия. Когато корективното действие се отнася до пренасочване на разпределени финансови средства към други програми или приоритети, по които са постигнати етапните цели, Комисията одобрява чрез акт за изпълнение необходимото изменение на съответните програми в съответствие с член 30, параграф 2. Чрез дерогация от член 30, параграф 2 в такъв случай Комисията взема решение относно изменението не по-късно от два месеца след подаването на искането за изменение от страна на държавата-членка.
7. В случай че въз основа на прегледа на окончателния доклад за изпълнението на програмата Комисията установи сериозен неуспех в постигането на целите, свързани единствено с финансовите показатели, показателите за изпълнението и основните етапи на изпълнението, определени в рамката на изпълнението, който се дължи на ясно установени слабости по отношение на изпълнението, които Комисията предварително е съобщила съгласно член 50, параграф 8, след тесни консултации със съответната държава-членка, и тази държава-членка не е предприела необходимите корективни действия за отстраняване на тези слабости, Комисията може, независимо от разпоредбите на член 85, да приложи финансови корекции по отношение на съответните приоритети в съответствие с правилата за отделните фондове.
Когато прилага финансови корекции, Комисията - при строго спазване на принципа на пропорционалност - взема предвид степента на усвояване и външните фактори, допринесли за неуспеха.
Финансови корекции не се прилагат, когато неуспехът за постигане на целите се дължи на въздействието на социално-икономически или екологични фактори, съществени промени в икономическите или екологичните условия в съответната държава-членка или на причини, свързани с форсмажорни обстоятелства, които оказват сериозно въздействие върху изпълнението на съответните приоритети.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149 с цел установяването на подробни правила относно критериите за определяне на степента на финансовата корекция, която трябва да бъде приложена.
Комисията приема актове за изпълнение за определяне на подробна уредба с цел осигуряване на последователен подход при определянето на етапните и общите цели в рамката на изпълнението за всеки приоритет и за оценка на постигането на етапните и общите цели. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
ГЛАВА IV
Мерки, свързани с доброто икономическо управление
Член 23
Мерки за обвързване на ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
1. Комисията може да поиска от дадена държава-членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета или за осигуряване на максимално въздействие на европейските структурни и инвестиционни фондове по отношение на растежа и конкурентоспособността в държавите-членки, които получават финансова помощ.
Такова искане може да бъде направено за следните цели:
а)
с цел подкрепа за изпълнението на съответна препоръка на Съвета за отделна държава, приета в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС или на съответна препоръка на Съвета за отделна държава, приета в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, отправена към засегнатата държава-членка;
б)
с цел подкрепа на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, насочени към съответната държава-членка и приети в съответствие с член 7, параграф 2 или член 8, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 (30) на Европейския парламент и на Съвета, при условие че тези изменения се считат за необходими с цел спомагане за коригирането на макроикономическите дисбаланси, или
в)
с цел максимално увеличаване на въздействието на наличните европейски структурни и инвестиционни фондове по отношение на растежа и конкурентоспособността, ако дадена държава-членка отговаря на едно от следните условия:
i)
предоставя й се финансова помощ от Съюза съгласно Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета (31);
ii)
предоставя й се финансова помощ в съответствие Регламент (ЕС) № 332/2002 на Съвета (32);
iii)
предоставя й се финансова помощ, която задейства програма за макроикономически корекции в съответствие с Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета (33) или води до решение на Съвета в съответствие с член 136, параграф 1 от ДФЕС.
За целите на втора алинея, буква б) всяко едно от тези условия се счита за изпълнено, ако такава помощ е била предоставена на държавата-членка преди или след 21 декември 2013 г. и държавата-членка продължава да разполага с нея.
2 Искането на Комисията към държава-членка в съответствие с параграф 1 е основателно, с оглед на необходимостта от подкрепа за изпълнението на съответните препоръки или за осигуряване на максимално въздействие на европейските структурни и инвестиционни фондове по отношение на растежа и конкурентоспособността, както е целесъобразно, и да посочва програмите или приоритетите, които според нея са засегнати, и естеството на очакваните изменения. Такива искания не се правят преди 2015 г. или след 2019 г., нито във връзка с една и съща програма в две последователни години.
3. Държавата-членка представя своя отговор на искането, посочено в параграф 1, в срок от два месеца от получаването му, като посочва измененията, които счита за необходими в споразумението за партньорство и програмите, причините за тези изменения, като идентифицира засегнатите програми и очертава естеството на предлаганите изменения, както и очакваното им въздействие върху изпълнението на препоръките и върху изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове. Ако е необходимо, Комисията прави коментари в срок от един месец от получаването на този отговор.
4. Държавата-членка представя предложение за изменение на споразумението за партньорство и съответните програми в срок от два месеца от датата на подаване на отговора, посочен в параграф 3.
5. В случай, че Комисията не е представила коментари или е удовлетворена, че представените коментари са били надлежно отчетени, Комисията приема решение за одобряване на измененията в споразумението за партньорство и съответните програми без ненужно забавяне и във всички случаи не по-късно от три месеца след датата на тяхното представяне от държавата-членка в съответствие с параграф 3.
6. В случаите, когато държавата-членка не предприеме ефективни действия в отговор на искане, направено в съответствие с параграф 1, в сроковете, определени в параграфи 3 и 4, Комисията може в тримесечен срок след коментарите си съгласно параграф 3 или след подаването на предложението от държавата-членка съгласно параграф 4, да предложи на Съвета да спре част от плащанията или всички плащания за съответните програми или приоритети. В предложението си Комисията посочва основанията, поради които е стигнала до заключението, че държавата-членка не е предприела ефективни действия. При изготвянето на предложението си Комисията взема предвид цялата относима информация и разглежда надлежно всички елементи, произтичащи от структурирания диалог по параграф 15, и мненията, изразени в хода на този диалог.
Съветът взема решение по това предложение чрез акт за изпълнение. Този акт за изпълнение се прилага само по отношение на искания за плащане, подадени след датата на приемане на този акт за изпълнение.
7 Обхватът и равнището на спиране на плащанията, налагано в съответствие с параграф 5, са пропорционални и ефективни и зачитат равното третиране на държавите-членки, по-специално по отношение на въздействието на спирането върху икономиката на съответната държава-членка. Програмите, които подлежат на спиране, се определят въз основа на нуждите, определени в посоченото в параграфи 1 и 2 искане.
Спирането на плащанията не надхвърля 50 % от плащанията по всяка от съответните програми. В решението може да се предвиди увеличение на равнището на спиране до 100 % от плащанията, ако държавата-членка не предприеме ефективни действия в отговор на искане, отправено в съответствие с параграф 1, в срок от три месеца от датата на решението за спиране на плащанията, посочено в параграф6.
8. Когато държавата-членка е предложила изменения на споразумението за партньорство и съответните програми съгласно искането на Комисията, Съветът по предложение на Комисията взема решение за отмяна на спирането на плащанията.
9. Комисията отправя предложение до Съвета за спиране на всички или част от бюджетните кредити за поети задължения или плащания за програмите на дадена държава-членка в следните случаи:
а)
когато Съветът реши в съответствие с член 126, параграф 8 или член 126, параграф 11 от ДФЕС, че съответната държава-членка не е предприела ефективни действия да коригира прекомерния си дефицит;
б)
когато Съветът приеме две последователни препоръки в същата процедура при дисбаланс в съответствие с член 8, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 на основание, че дадена държава-членка е представила неудовлетворителен план за корективни действия;
в)
когато Съветът приеме две последователни решения в същата процедура при дисбаланс в съответствие с член 10, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, с които се установява неспазване от страна на държава-членка на основание, че последната не е предприела препоръчаните корективни действия;
г)
когато Комисията заключи, че дадена държава-членка не е предприела мерки за изпълнението на програмата за приспособяване, посочена в Регламент (ЕС) № 407/2010 или Регламент (ЕО) № 332/2002, и вследствие на това реши да не разрешава отпускането на финансовата помощ, предоставена на тази държава-членка;
д)
когато Съветът реши, че дадена държава-членка не спазва програмата за макроикономически корекции, посочена в член 7 от Регламент (ЕС) № 472/2013, или мерките, поискани с решение на Съвета, прието в съответствие с член 136, параграф 1 от ДФЕС.
При изготвянето на предложението си Комисията спазва разпоредбите на параграф 11 и взема предвид цялата относима информация в тази връзка и разглежда надлежно всички елементи, произтичащи от структурирания диалог по параграф 15, и мненията, изразени в хода на структурирания диалог по пораграф 15.
Приоритет се отдава на спирането на бюджетни кредити за поети задължения: плащания се спират само ако са поискани незабавни действия и в случай на съществено неспазване. Спирането на плащания се прилага по отношение на искания за плащане, представени за съответните програми след датата на вземане на решението за спиране.
10. Предложение от страна на Комисията, както е посочено в параграф 9, по отношение на спирането на бюджетни кредити за поети задължения, се счита за прието от Съвета, освен ако Съветът вземе решение посредством акт за изпълнение да отхвърли това предложение с квалифицирано мнозинство в срок от един месец от представянето на предложението на Комисията. Спирането на бюджетни кредити за поети задължения се прилага по отношение на бюджетни кредити за поети задължения от европейските структурни и инвестиционни фондове за съответната държава-членка, считано от 1 януари на годината, следваща решението за спиране.
Съветът приема решение посредством акт за изпълнение относно дадено предложение на Комисията, посочено в параграф 9, във връзка със спирането на плащанията.
11. Обхватът и равнището на спирането на бюджетните кредити за поети задължения или плащанията, които следва да се налагат въз основа на параграф 10, са пропорционални, зачитат равноправното третиране на държавите-членки и вземат предвид икономическите и социалните условия в съответната държава-членка, по-специално равнището на безработицата на съответната държава-членка спрямо средното за Съюза равнище и въздействието на спирането върху икономиката на съответната държава-членка. Въздействието на спирането върху програми, които са от решаващо значение за справяне с неблагоприятни икономически или социални условия, е специфичен фактор, който подлежи на отчитане.
Подробни разпоредби за определяне на обхвата и равнището на спиране са предвидени в приложение II.
Спирането на бюджетни кредити за поети задължения подлежи на най-ниския от следните тавани:
а)
най-много 50 % от бюджетните кредити за поети задължения, свързани със следващата финансова година за европейските структурни и инвестиционни фондове, при първи случай на неспазване на процедура при прекомерен дефицит, както е посочено в параграф 9, първа алинея, буква а), и най-много 25 % от бюджетните кредити за поети задължения, свързани със следващата финансова година за европейските структурни и инвестиционни фондове, при първия случай на неспазване, свързано с план за корективни действия в рамките на процедура при прекомерен дисбаланс, както е посочено в параграф 9, първа алинея, буква б), или неспазване на препоръчаните корективни действия в съответствие с процедура при прекомерен дисбаланс, както е посочено в параграф 9, първа алинея, буква в).
Равнището на спиране се увеличава постепенно до достигане на най-много 100 % от бюджетните кредити за поети задължения, свързани със следващата финансова година за европейските структурни и инвестиционни фондове, в случай на процедура при прекомерен дефицит и до 50 % от бюджетните кредити за поети задължения, свързани със следващата финансова година за европейските структурни и инвестиционни фондове, в случай на процедура при прекомерен дисбаланс, съобразно съссериозността на неспазването;
б)
най-много 0,5 % от номиналния БВП, прилагани при първи случай на неспазване на процедура при прекомерен дефицит, както е посочено в параграф 6, буква б), и най-много 0,25 % от номиналния БВП, прилагани при първи случай на неспазване на план за корективни действия в рамките на процедура при прекомерен дисбаланс, както е посочено в параграф 9, първа алинея, буква б), или неспазване на препоръчаните корективни действия в съответствие с процедура при прекомерен дисбаланс, както е посочено в параграф 9, първа алинея, буква в).
Ако неспазването, свързано с корективните действия, посочено в параграф 9, букви а), б) и в), продължи, процентът на този БВП таван се увеличава постепенно до достигането на:
-
най-много 1 % от номиналния БВП, прилаган в случай на трайно неспазване на процедура при прекомерен дефицит в съответствие с параграф 9, първа алинея, буква а), и
-
най-много 0,5 % от номиналния БВП, прилагани в случай на трайно неспазване на процедура при прекомерен дисбаланс в съответствие с параграф 9, първа алинея, букви б) или в), съобразно сериозността на неспазването.
в)
най-много 50 % от бюджетните кредити за поети задължения, свързани със следващата финансова година за европейските структурни и инвестиционни фондове, или най-много 0,5 % от номиналния БВП, при първи случай на неспазване, както е посочено в параграф 9, първа алинея, букви г) и д).
При определяне на равнището на спирането и на това, дали да се спрат бюджетните кредити за поети задължения или плащанията, се взема предвид етапът на програмния цикъл, като се отчита по-специално оставащият период за използване на средствата след повторното вписване в бюджета на спрените бюджетни кредити за поети задължения.
12. Без да се засягат правилата относно отмяната на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в членове 86 - 88, Комисията без забавяне отменя спирането на бюджетните кредити за поети задължения в следните случаи:
а)
когато процедурата при прекомерен дефицит се провежда при спиране в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (34) или Съветът реши в съответствие с член 126, параграф 12 от ДФЕС да отмени решението относно съществуването на прекомерен дефицит;
б)
когато Съветът е одобрил плана за корективни действия, подаден от съответната държава-членка в съответствие с член 8, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, или процедурата при прекомерен дисбаланс е поставена в положение на спиране в съответствие с член 10, параграф 5 от посочения регламент или Съветът приключи процедурата при прекомерен дисбаланс в съответствие с член 11 от посочения регламент;
в)
когато Комисията заключи, че съответната държава-членка е предприела подходящи мерки за изпълнението на програмата за корекции, посочена в член 7 от Регламент (EC, Euratom) № 472/2013, или мерките, поискани с решение на Съвета в съответствие с член 136, параграф 1 от ДФЕС.
При отмяната на спирането на бюджетни кредити за поети задължения Комисията повторно вписва в бюджета спрените бюджетни кредити за поети задължения в съответствие с член 8 от Регламент (EC, Euratom) № 1311/2013 на Съвета.
Решение относно отмяна на спирането на плащанията се взема от Съвета по предложение на Комисията, когато приложимите условия, посочени в първа алинея, букви а)-в), са изпълнени.
13. Параграфи 6-12 не се прилагат за Обединеното кралство, когато спирането на бюджетните кредити за поети задължения или на плащанията е свързано с въпроси, обхванати от параграф 1, втора алинея, букви а), б) и в), подточка (iii) или- параграф 9, първа алинея, букви а),б) или в).
14. Настоящият член не се прилага по отношение на програми по цел „Европейско териториално сътрудничество“.
15. Комисията информира Европейския парламент за прилагането на настоящия член. По-специално, когато едно от условията, определени в параграф 6 или параграф 9, първа алинея, букви а)-д), е изпълнено за държава-членка, Комисията незабавно информира Европейския парламент и представя подробни данни относно европейските структурни и инвестиционни фондове и програми, които могат да бъдат обект на спиране на бюджетните кредити за поети задължения или на плащанията.
Европейският парламент може да покани Комисията на структуриран диалог относно прилагането на настоящия член, като се взема предвид по-специално предаването на информацията, посочена в първата алинея.
Комисията предава предложението за спиране на бюджетните кредити за поети задължения или на плащанията или предложението за отмяна на такова спиране на Европейския парламент и на Съвета незабавно след приемането му. Европейският парламент може да покани Комисията да обясни причините за предложението си.
16. През 2017 г. Комисията прави преглед на прилагането на настоящия член. За тази цел Комисията изготвя доклад, който предава на Европейския парламент и на Съвета и който при необходимост е придружен от законодателно предложение.
17. При големи промени в социалната и икономическата ситуация в Съюза Комисията може да представи предложение за преглед на приложението на настоящия член или Европейският парламент или Съветът, като действат в съответствие с член 225 или член 241 ДФЕС, могат да изискат от Комисията да представи подобно предложение.
Член 24
Увеличение на плащанията за държави-членки, изпитващи временни бюджетни затруднения
1. По искане на държава-членка междинните плащания могат да бъдат увеличени с 10 процентни пункта над ставката на съфинансиране, приложима за всеки приоритет за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, или за всяка мярка за ЕЗФРСР и ЕФМДР. Ако дадена държава-членка изпълнява едно от следните условия след 21 декември 2013 г., увеличената ставка, която не може да надвишава 100 %, се прилага към исканията за плащане на тази държава-членка за периода до 30 юни 2016 г.:
а)
в случаите, когато съответната държава-членка получава заем от Съюза съгласно Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета;
б)
в случаите, когато съответната държава-членка получава средносрочна финансова помощ съгласно Регламент (ЕО) № 332/2002, обвързана с изпълнението на програма за макроикономически корекции;
в)
в случаите, когато на съответната държава-членка се предоставя финансова помощ, обвързана с изпълнението на програма за макроикономически корекции съгласно посоченото в Регламент (ЕС) № 472/2013.
Настоящият параграф не се прилага за програми по Регламента за ЕТС.
2. Независимо от параграф 1, подкрепата на Съюза посредством междинните плащания и плащанията на окончателното салдо не може да надвишава размера на публичната подкрепа или максималния размер на подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за всеки приоритет на ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд или за всяка мярка на ЕЗФРСР и ЕФМДР, както е определено в решението на Комисията за одобряване на програмата.
3. Комисията разглежда прилагането на параграфи 1 и 2 и представя на Европейския парламент и на Съвета доклад с нейната оценка и при необходимост представя съответно законодателно предложение преди 30 юни 2016 г.
Член 25
Управление на техническата помощ за държави-членки, изпитващи временни бюджетни затруднения
1. По искане на държава-членка, изпитваща временни бюджетни затруднения, която изпълнява условията, определени в член 24, параграф 1, част от средствата, предвидени в член 59 и програмирани в съответствие с правилата за отделните фондове, по споразумение с Комисията могат да бъдат прехвърлени за техническа помощ по инициатива на Комисията за изпълнението на мерки във връзка със съответната държава-членка в съответствие с член 58, параграф 1, трета алинея, буква к) чрез пряко или непряко управление.
2. Средствата, посочени в параграф 1, са допълнение към сумите, установени в съответствие с таваните, определени в правилата за отделните фондове за техническа помощ по инициатива на Комисията. Когато таванът на техническа помощ по инициатива на държава-членка е определен в правилата за отделните фондове, сумата, която подлежи на прехвърляне, се включва за целите на изчисляването на спазването на този таван.
3. Държава-членка отправя искане за прехвърлянето, посочено в параграф 2, за дадена календарна година, през която тя изпълнява условията, определени в член 24, параграф 1, до 31 януари на годината, в която трябва да се извърши прехвърлянето. Искането се придружава с предложение за изменение на програмата или програмите, от които ще се извърши прехвърлянето. В споразумението за партньорство се правят съответните изменения в съответствие с член 30, параграф 2 за определяне на общата сума, която се прехвърля на Комисията всяка година.
Когато дадена държава-членка изпълнява условията, определени в член 24, параграф 1, към 1 януари 2014 г., тя може да подаде искането за тази година едновременно с подаването на своето споразумение за партньорство за определяне на сумата, която трябва да бъде прехвърлена към техническата помощ по инициатива на Комисията.
ДЯЛ III
ПРОГРАМИРАНЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби относно европейските структурни и инвестиционни фондове
Член 26
Подготовка на програмите
1. Европейските структурни и инвестиционни фондове се изпълняват чрез програми в съответствие със споразумението за партньорство. Всяка програма обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. Програмите се изготвят от държавите-членки или от орган, посочен от тях, в сътрудничество с партньорите, посочени в член 5. Държавите-членки изготвят програмите въз основа на процедури, които са прозрачни за обществеността в съответствие със своята институционална и правна рамка.
3. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за осигуряване на ефективна координация при подготовката и изпълнението на програмите за европейските структурни и инвестиционни фондове, включително, когато е уместно, многофондовите програми за фондовете, като отчитат принципа на пропорционалност.
4. Програмите се подават от държавите-членки до Комисията дотри месеца след подаването на споразумението за партньорство. Програмите по „Европейско териториално сътрудничество“ се подават до 22 септември 2014 г.. Всички програми се придружават от предварителната оценка, посочена в член 55.
5. Когато влизането в сила на един или повече от регламентите за отделните европейски структурни и инвестиционни фондове е между 22 февруари 2014 г. и 22 юни 2014 г., програмата или програмите, подкрепяна(и) от европейския структурен и инвестиционен фонд, засегнат от забавяне при влизането в сила на регламента за конкретния фонд, се подава(т) до три месеца след подаването на преразгледаното споразумение за партньорство, посочено в член 17, параграф 1.
6. Когато влизането в сила на един или повече от регламентите за отделните европейски структурни и инвестиционни фондове е след 22 юни 2014 г., програмата или програмите, подкрепяна(и) от европейския структурен и инвестиционен фонд, засегнат от забавяне при влизането в сила на регламента за конкретния фонд, се подава(т) до три месеца след датата на влизане в сила на регламента за конкретния фонд, който е бил обект на забавяне.
Член 27
Съдържание на програмите
1. Във всяка програма се определя стратегия за приноса й към стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж в съответствие с настоящия регламент, правилата за отделните фондове и съдържанието на споразумението за партньорство.
Във всяка програма се включва уредба, с която се гарантира ефективно, ефикасно и координирано изпълнение на европейските структурни и инвестиционни фондове, и действия за намаляване на административната тежест за бенефициерите.
2. Във всяка програма се определят приоритети, като се посочват специфични цели, финансови кредити за подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове и съответстващото им национално съфинансиране, включително сумите, свързани с резерва за изпълнение, което може да бъде публично или частно в съответствие с правилата за отделните фондове.
3. Когато държавите-членки и регионите участват в макрорегионални стратегии или стратегии за морските басейни, съответната програма, съгласно потребностите на програмната област, установени от държавата-членка, определя приноса на планираните интервенции към тези стратегии.
4. За всеки приоритет се определят показатели и съответни цели, изразени количествено или качествено, в съответствие с правилата за отделните фондове, с цел оценяване на напредъка на програмата към постигане на целите като основа за мониторинг, оценка и преглед на изпълнението. Тези показатели включват:
а)
финансови показатели, отнасящи се до разпределените разходи;
б)
показатели за изпълнението, отнасящи се до подкрепените операции;
в)
показатели за резултатите, отнасящи се до съответния приоритет.
За всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове в правилата за отделните фондове се определят общи показатели, като могат да се предвидят разпоредби, свързани с показатели за отделните програми.
5. Във всяка програма, с изключение на програмите, в които е обхваната изключително и само техническа помощ, се включва описание в съответствие с правилата за отделните фондове на действията,, с които се отчитат принципите, определени в членове 5, 7 и 8.
6. За всяка програма, с изключение на случаите, при които техническата помощ се предприема по специална програма, се определя ориентировъчният размер на подкрепата, която ще бъде използвана за цели във връзка с изменението на климата, въз основа на методологията, посочена в член 8.
7. Държавите-членки изготвят програмата в съответствие с правилата за отделните фондове.
Член 28
Специални разпоредби относно съдържанието на програмите, предназначени за съвместни инструменти за неограничени гаранции и за секюритизация с цел предоставяне на капиталово облекчение, осъществявани от ЕИБ
1. Чрез дерогация от член 27 специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, първа алинея, буква б), включват:
а)
елементите, определени съгласно член 27, параграф 1, първа алинея и член 27, параграфи 2, 3 и 4, по отношение на принципите, определени съгласно член 5;
б)
посочване на органите, посочени в членове 125, 126 и 127 от настоящия регламент и в член 65, параграф 2 от Регламента за ЕЗФРСР като имащи отношение към съответния фонд;
в)
за всяко предварително условие, установено в съответствие с член 19 и приложение ХI, което е приложимо за програмата - оценка на това, дали предварителното условие е изпълнено към датата на подаване на споразумението за партньорство и програмата, а когато предварителните условия не са изпълнени - описание на действията за изпълнение на предварителните условия, отговорните органи и сроковете за тези действия съгласно обобщението, представено в споразумението за партньорство;
2. Чрез дерогация от член 55 предварителната оценка, посочена в член 39, параграф 4, първа алинея, буква а), се счита за предварителната оценка на такива програми.
3. За целите на програмите, посочени в член 39, параграф 4, буква б) от настоящия регламент, член 7, параграф 2 и член 59, параграфи 5 и 6 от Регламента за ЕЗФРСР не се прилагат. Освен елементите, посочени в параграф 1 от настоящия член, за програмите по ЕЗФРСР се прилагат само разпоредбите, предвидени в член 8, параграф 1, буква в), подточка i), букви е), з), и) и буква м), подточки i)-iii) от Регламента за ЕЗФРСР.
Член 29
Процедура за приемането на програми
1. Комисията оценява съгласуваността на програмите с настоящия регламент и с правилата за отделните фондове, техния реален принос към подбраните тематични цели и към приоритетите на Съюза за всеки един от европейските структурни и инвестиционни фондове, както и съгласуваността със споразумението за партньорство, като отчита съответните препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС, и съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, както и предварителната оценка. Оценката разглежда, по-специално адекватността на програмната стратегия, съответстващите й цели, показателите, количествени цели и разпределението на бюджетните средства.
2. Чрез дерогация от параграф 1, от Комисията не се изисква да оценява съгласуваността на специалните оперативни програми за инициативата за младежка заетост, посочени в член 18, втора алинея, буква a) от Регламента за ЕСФ, и специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, първа алинея, буква б) от настоящия регламент, със споразумението за партньорство, в случай че към датата на представяне на специалните програми държавата-членка не е представила своето споразумение за партньорство.
3. Комисията представя коментарите си в тримесечен срок след датата на подаване на програмата. Държавата-членка предоставя на Комисията всичката необходима допълнителна информация и, когато е целесъобразно, преразглежда предложената програма.
4. В съответствие с правилата за отделните фондове Комисията одобрява всяка програма не по-късно от шест месеца след подаването й от съответната държава-членка, при условие че евентуално направените от Комисията коментари са подходящо отчетени, но не по-рано от 1 януари 2014 г. или преди приемането от Комисията на решение за одобряване на споразумението за партньорство.
Чрез дерогация от изискванията, посочени в първа алинея, програмите по цел „Европейско териториално сътрудничество“ могат да бъдат одобрени от Комисията преди приемането на решението за одобрение на споразумението за партньорство, а специалните оперативни програми за инициативата за младежка заетост, посочени в член 18, втора алинея, буква a) от Регламента за ЕСФ, и специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, първа алинея, буква б), могат да бъдат одобрени от Комисията преди представянето на споразумението за партньорство.
Член 30
Изменение на програмите
1. Исканията за изменение на програми, подадени от държава-членка, трябва да бъдат надлежно обосновани, и по-специално да посочват очакваното отражение на промените в програмата върху постигането на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и на специфичните цели, определени в програмата, като се отчитат настоящият регламент и правилата за отделните фондове, хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8, както и в споразумението за партньорство. Те се придружават от преразгледаната програма.
2. Комисията оценява информацията, предоставена в съответствие с параграф 1, като взема предвид обосновката, предоставена от държавата-членка мотивация. Комисията може да направи коментари в срок от един месец след представянето на преработената програма, като държавата-членка предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация. В съответствие с правилата за отделните фондове Комисията одобрява исканията за изменение на програми във възможно най-кратък срок, но не по-късно от три месеца след подаването им от държавата-членка, при условие че евентуално направените от Комисията коментари са подходящо отчетени.
Когато изменението на определена програма засяга информацията, предоставена в споразумението за партньорство в съответствие с член 15, параграф 1, буква а), подточки iii), iv) и vi), одобрението на изменението на програмата от страна на Комисията представлява едновременно и одобрение на последващото преразглеждане на информацията, съдържаща се в споразумението за партньорство.
3. Чрез дерогация от параграф 2, когато искането за изменение се представя на Комисията с цел преразпределяне на резерва за изпълнение вследствие на преразглеждане на изпълнението, Комисията прави коментари само в случаите, когато счита, че предложеното преразпределение не е в съответствие с приложимите правила, не е съвместимо с нуждите за развитие на държавата-членка или региона или би довело до значителен риск, че целите, включени в предложението, няма да могат да бъдат постигнати. Комисията одобрява исканията за изменение на програми във възможно най-кратък срок и не по-късно от два месеца след подаването на искането от държавата-членка, при условие че евентуално направените от Комисията коментари са адекватно отчетени. Одобрението на изменението на програмата от страна на Комисията представлява същевременно одобрение за следващото от него преразглеждане на информацията в партньорското споразумение.
4. Чрез дерогация от параграф 2 в Регламента за ЕФМДР могат да бъдат установени специални процедури за изменение на оперативните програми.
Член 31
Участие на ЕИБ
1. По искане на държави-членки ЕИБ може да участва в подготовката на споразумението за партньорство, както и в дейностите във връзка с подготовката на операции, по-специално големи проекти, финансови инструменти и ПЧП.
2. Комисията може да се консултира с ЕИБ преди приемането на споразумението за партньорство или на програмите.
3. Комисията може да поиска от ЕИБ да прегледа техническото качество, икономическата и финансовата устойчивост и жизнеспособността на големите проекти и да я подпомогне по отношение на финансовите инструменти, които ще се прилагат или разработват.
4. Изпълнявайки разпоредбите на настоящия регламент Комисията може да отпуска безвъзмездни средства или да възлага договори за услуги на ЕИБ, обхващащи инициативи, които се изпълняват на многогодишна база. Поемането на задължения за приноса от бюджета на Съюза по отношение на такива безвъзмездни средства или договори за услуги се извършва ежегодно.
ГЛАВА II
Водено от общностите местно развитие
Член 32
Водено от общностите местно развитие
1. Воденото от общностите местно развитие получава подкрепа от ЕЗФРСР, като се нарича местно развитие в рамките на LEADER, и може да получава подкрепа от ЕФРР, ЕСФ и ЕФМДР. За целите на настоящата глава тези фондове са наречени по-долу „съответните европейски структурни и инвестиционни фондове“.
2. Воденото от общностите местно развитие е:
а)
насочено към конкретни подрегионални райони;
б)
водено от местни групи за действие, съставени от представители на публичния и частния местен социално-икономически интерес,в които на ниво вземане на решения нито публичните органи, съгласно определението в съответствие с националните правила, нито която и да било от групите, представляващи конкретните заинтересовани страни, не представлява повече от 49 % от правата на глас;
в)
се извършва чрез интегрирани и многосекторни стратегии за местно развитие, основани на характеристиките на района;
г)
разработено, като се имат предвид местните потребности и потенциал, и включва иновативни характеристики в местния контекст, изграждане на мрежи и - където е целесъобразно - сътрудничество.
3. Подкрепата от съответните европейски структурни и инвестиционни фондове за водено от общностите местно развитие трябва да бъде съгласувана и координирана между съответните европейски структурни и инвестиционни фондове. Това се гарантира, inter alia, чрез координирано изграждане на капацитет, подбор, одобряване и финансиране на стратегиите за водено от общностите местно развитие и местните групи за действие.
4. Когато комитетът за подбор на стратегиите за водено от общностите местно развитие, учреден съгласно член 33, параграф 3, определи, че изпълнението на избраната стратегия за водено от общностите местно развитие изисква подкрепа от повече от един фонд, той може да определи, в съответствие с националните правила и процедури, водещ фонд за подкрепа на всички текущи разходи и разходи за популяризиране съгласно член 35, параграф 1, букви г) и д) за стратегията за водено от общностите местно развитие.
5. Воденото от общностите местно развитие, подкрепяно от съответните европейски структурни инвестиционни фондове, се осъществява по един или по няколко приоритета на съответната програма или програми в съответствие с правилата за съответните европейски структурни и инвестиционни фондове.
Член 33
Стратегии за водено от общностите местно развитие
1. Всяка стратегия за водено от общностите местно развитие съдържа поне следните елементи:
а)
определяне на района и населението, обхванати от стратегията;
б)
анализ на нуждите и потенциала за развитие на района, включително анализ на силните страни, слабите страни, възможностите и заплахите;
в)
описание на стратегията и нейните цели, описание на интегрирания и иновативните характеристики на стратегията и йерархията на целите, включително цели за крайните продукти или резултатите. По отношение на резултатите целите могат да имат количествено или качествено изражение. Стратегията е съвместима със съответните програми на всички участващи европейски структурни и инвестиционни фондове;
г)
описание на процеса на участие на общността в разработването на стратегията;
д)
план за действие, който показва как целите са превърнати в действия;
е)
описание на уредбата за управлението и мониторинга на стратегията, която показва капацитета на местната група за действие да изпълни стратегията, и описание на специфичната уредба относно оценката;
ж)
финансовия план на стратегията, включително планираното разпределение на средствата от всеки от съответните европейски структурни и инвестиционни фондове.
2. Държавите-членки определят критерии за подбора на стратегиите за водено от общностите местно развитие.
3. Стратегиите за водено от общностите местно развитие се избират от комитет, учреден с тази цел от отговорния управляващ орган или отговорните управляващи органи и се одобряват от отговорния управляващ орган или отговорните управляващи органи.
4. Първият кръг от подбора на стратегии за водено от общностите местно развитие приключва до две години след датата на одобряване на споразумението за партньорство. Държавите-членки могат да подбират допълнителни стратегии за водено от общностите местно развитие и след тази дата, но не по-късно от 31 декември 2017 г.
5. В решението за одобряване на стратегия за водено от общностите местно развитие се определят разпределените суми от всеки от съответните европейски структурни и инвестиционни фондове. Освен това в решението се определят отговорностите за ръководните и контролните задачи по програмата или програмите във връзка със стратегията за водено от общностите местно развитие.
6. Населението на района, посочен в параграф 1, буква а), е не по-малко от 10 000 души и не по-голямо от 150 000 жители. При надлежно обосновани случаи и въз основа на предложение на държава-членка обаче Комисията може да приема или променя тези ограничения относно населението в нейното решение по член 15, параграфи 2 или 3 съответно да одобри или измени споразумението за партньорство за дадената държава-членка, с цел да вземе под внимание рядко или гъсто населените области или с цел гарантиране на териториално сближаване на областите, обхванати от стратегии за водено от общностите местно развитие.
Член 34
Местни групи за действие
1. Местните групи за действие разработват и изпълняват стратегиите за водено от общностите местно развитие.
Държавите-членки определят съответните роли на местните групи за действие и на органите, които отговарят за изпълнението на съответните програми, за всички задачи по изпълнението, които се отнасят до стратегията за водено от общностите местно развитие.
2. Отговорният управляващ орган или отговорните управляващи органи гарантира(т), че местните групи за действие избират или един партньор в рамките на групата като административен и финансов водещ партньор, или образуват законно учредена обща структура.
3. Задачите на местните групи за действие включват следното:
а)
изграждане на капацитета на местните участници за разработване и изпълнение на операции, включително поощряване на способностите им за управление на проекти;
б)
определяне на недискриминационна и прозрачна процедура за подбор и обективни критерии за подбор на операции, които избягват конфликта на интереси, които гарантират, че поне 50 % от гласовете при решения за подбор са дадени от партньори, които не са публични органи, и предвиждат възможност за подбор чрез писмена процедура;
в)
гарантиране на съгласуваност със стратегията за водено от общностите местно развитие при избора на операции, като тези операции се приоритизират според техния принос за постигане на целите на тази стратегия;
г)
разработване и публикуване на покани за предложения или текуща процедура за подаване на проекти, включително определяне на критериите за подбор;
д)
получаване и оценяване на заявления за подкрепа;
е)
избор на операции и определяне на размера на подкрепата и, където е приложимо, изпращане на тези предложения до отговорния орган за последна проверка на допустимостта преди одобряването им;
ж)
мониторинг на изпълнението на стратегията за водено от общностите местно развитие и на подкрепените операции и провеждане на конкретни дейности за оценка във връзка с тази стратегия.
4. Без да се засягат разпоредбите на параграф 3, буква б), местната група за действие може да бъде бенефициер и да провежда операции в съответствие със стратегията за водено от общностите местно развитие.
5. По отношение на дейностите за сътрудничество на местни групи за действие, посочени в член 35, параграф 1, буква в), изброените в параграф 3, буква е) от настоящия член задачи могат да се извършват от отговорния управляващ орган.
Член 35
Подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове за воденото от общностите местно развитие
1. Подкрепата от съответните европейски структурни и инвестиционни фондове за воденото от общностите местно развитие обхваща:
а)
разходите за подготвителна подкрепа, включващи изграждането на капацитет, обучението и създаването на мрежи с цел изготвяне и прилагане на стратегия за воденото от общностите местно развитие.
Тези разходи може да включват един или повече от следните елементи:
i)
дейности по обучение на местни заинтересовани страни;
ii)
проучвания в съответния район;
iii)
разходи, свързани с изготвяне на стратегия за воденото от общностите местно развитие, включително разходи за консултации и за дейности, свързани с консултиране на заинтересовани страни за целите на подготовката на стратегията;
iv)
административни разходи (оперативни разходи и разходи за персонал) за организация, която кандидатства за подготвителна подкрепа по време на подготвителната фаза;
v)
подкрепа за малки пилотни проекти.
Тази подготвителна подкрепа е допустима независимо от това дали стратегията за воденото от общностите местно развитие, изготвена от местната група за действие, възползваща се от помощта, е подбрана за финансиране от комитета за подбор, създаден съгласно член 33, параграф 3.
б)
изпълнение на операции в рамките на стратегията за водено от общностите местно развитие;
в)
подготовка и изпълнение на дейности за сътрудничество на местните групи за действие;
г)
текущи разходи, свързани с управлението и изпълнението на стратегията за водено от общностите местно развитие, състоящи се от оперативни разходи, разходи за персонал, разходи за обучение, разходи за връзки с обществеността, финансови разходи и разходи, свързани с мониторинга и оценката на стратегията, както е посочено в член 34, параграф 3, буква ж);
д)
популяризиране на стратегията за водено от общностите местно развитие, с цел да се улесни обменът за предоставяне на информация между заинтересованите страни, да се популяризира стратегията и да се съдейства на потенциалните бенефициери с оглед разработването на операции и подготовката на предложения.
2. Подкрепата във връзка с текущите разходи и популяризирането на стратегията, както е посочено в параграф 1, букви г) и д), не превишава 25 % от общия размер на публичните разходи в рамките на стратегията за водено от общностите местно развитие.
ГЛАВА III
Териториално развитие
Член 36
Интегрирани териториални инвестиции
1. Когато дадена стратегия за градско развитие или друга стратегия за териториално развитие или териториален пакт, посочен в член 12, параграф 1 от Регламента за ЕСФ, изисква интегриран подход, включващ инвестиции от ЕСФ, ЕФРР или Кохезионния фонд по повече от една приоритетна ос на една или няколко оперативни програми, действия могат да се проведат като интегрирана териториална инвестиция („ИТИ“).
Действията, проведени като ИТИ, могат да бъдат допълнени с финансова подкрепа от ЕЗФРСР или ЕФМДР.
2. Когато дадена ИТИ се осъществява с подкрепата на ЕСФ, ЕФРР или Кохезионния фонд, в съответната оперативна програма или програми се описва подходът към използването на инструмента ИТИ и се определя ориентировъчното финансиране от всяка приоритетна ос съгласно правилата за отделните фондове.
Ако инструментът ИТИ се допълва от финансова подкрепа от ЕЗФРСР или ЕФМДР, примерната отпусната сума и обхванатите мерки се посочват в съответната програма или програми съгласно правилата за отделните фондове.
3. Държавата-членка или управляващият орган може да определи един или няколко междинни звена, включително местни органи, организации за регионално развитие или неправителствени организации, които да осъществяват управлението и изпълнението на ИТИ съгласно правилата за отделните фондове.
4. Държавата-членка или съответните управляващи органи гарантират, че системата за мониторинг за програмата или програмите предвижда набелязване на операциите и на крайните продукти по даден приоритет, допринасящ за дадена ИТИ.
ДЯЛ IV
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 37
Финансови инструменти
1. Европейските структурни и инвестиционни фондове могат да бъдат използвани за подкрепа на финансови инструменти по една или повече програми, включително когато са организирани чрез фондове на фондове, с цел да допринесат за постигането на специфичните цели, определени по даден приоритет.
Финансовите инструменти се използват за подкрепа на инвестиции, които се очаква да бъдат финансово жизнеспособни, но не могат да генерират достатъчно финансиране от пазарни източници. Когато се прилага настоящият дял, управляващите органи, организациите, изпълняващи фондове на фондове и организациите, управляващи финансовите инструменти спазват приложимото право, по-специално отнасящото се за държавната помощ и обществените поръчки.
2. Подкрепата за финансови инструменти се основава на предварителна оценка, която е установила, че са налице доказателства за пазарна неефективност или неоптимална инвестиционна ситуация, и на прогнозното равнище и обхват на публичните нужди от инвестиции, включително видовете финансови инструменти, които да бъдат подкрепени. Тази предварителна оценка включва:
а)
анализ на случаите на пазарна неефективност, неоптимални инвестиционни ситуации и инвестиционни нужди за областите на политиката и тематичните цели или инвестиционните приоритети, за които да се намери решение с цел да се способства за постигането на специфичните цели, заложени в даден приоритет, които ще бъдат подкрепени чрез финансовите инструменти. Този анализ се изготвя въз основа на методика за наличните добри практики;
б)
оценка на добавената стойност на финансовите инструменти, за които се обмисля да бъдат подкрепени от европейските структурни и инвестиционни фондове, съгласуваност с други форми на публична интервенция, насочени към същия пазар, евентуалното наличие на държавни помощи, пропорционалността на предвижданите интервенции и мерки за свеждане до минимум на нарушаването на пазара;
в)
предварителна оценка на допълнителните публични и частни ресурси, които потенциално ще бъдат събрани от финансовия инструмент до равнището на крайния получател (очакван лостов ефект), включително, когато е целесъобразно, оценка на потребността от преференциално възнаграждение за привличане на насрещни ресурси от частни инвеститори, както и неговия размер, и/или описание на механизмите, които ще се използват за установяване на потребността и размера на това преференциално възнаграждение, например конкурентен или целесъобразно независим процес на оценяване;
г)
оценка на изводите, извлечени от подобни инструменти и направени от държавата-членка предварителни оценки в миналото, както и начините за прилагане на тези изводи в бъдеще;
д)
предлаганата инвестиционна стратегия, включително разглеждане на вариантите за уредба за изпълнението по смисъла на член 38, финансовите продукти, които ще се предлагат, целевите крайни получатели, и предвижданото съчетаване с безвъзмездни средства, където е уместно;
е)
посочване на очакваните резултати и как съответният финансов инструмент се очаква да допринесе за постигането на специфичните цели, определени в рамките на съответния приоритет, включително показателите за този принос;
ж)
разпоредбите, които дават възможност за преразглеждане и актуализиране на предварителната оценка съгласно изискванията в хода на изпълнението на който и да е финансов инструмент, който се е изпълнявал въз основа на тази оценка, когато по време на фазата на изпълнението управляващият орган прецени, че предварителната оценка може вече да не отразява точно пазарните условия по време на изпълнението.
3. Предварителната оценка, посочена в параграф 2, може да се извършва поетапно. Във всеки случай тя завършва, преди управляващият орган да вземе решение за отпускане на принос от програмата на даден финансов инструмент.
Обобщените констатации и заключения от предварителните оценки, отнасящи се за финансови инструменти, се публикуват до три месеца след датата на финализирането им.
Предварителната оценка се предоставя на мониторинговия комитет за сведение в съответствие с правилата за отделните фондове.
4. Когато с финансови инструменти се подкрепя финансирането на предприятия, включително МСП, тази подкрепа се насочва по-специално за създаване на нови предприятия, капитал на ранните етапи, т.е. първоначален и начален капитал, капитал за разрастване, капитал за засилване на общата дейност на дадено предприятие или за реализация на нови проекти, проникване на нови пазари или ново развитие на съществуващи предприятия, без да се засягат приложимите правила на Съюза за държавната помощ и в съответствие с правилата за отделните фондове. Такава подкрепа може да включва инвестиции както в материални, така и в нематериални активи, както и работен капитал в рамките на приложимите правила на Съюза за държавната помощ, с цел да се стимулира частният сектор като източник на финансиране за предприятията. Подкрепата може да включва и разходите за прехвърляне на правата на собственост върху предприятията, при условие че прехвърлянето се извършва между независими инвеститори.
5. Инвестиции, които трябва да бъдат подкрепяни чрез финансови инструменти, не трябва да са физически завършени или изцяло осъществени към датата на решението за инвестиция.
6. Когато финансови инструменти предоставят подкрепа за крайни получатели по отношение на инвестиции в инфраструктура с цел подкрепа на градското развитие или възстановяване на градската среда или подобни инвестиции в инфраструктура за целите на разнообразяването на неземеделски дейности в селските райони, тази подкрепа може да включва сумата, необходима за реорганизацията на дълговия портфейл по отношение на инфраструктурата, която съставлява част от новата инвестиция, до максимум 20 % от общия размер на програмната подкрепа от финансовия инструмент за инвестицията.
7. Финансовите инструменти могат да се комбинират с безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси. Когато подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове се предоставя чрез финансови инструменти и е комбинирана в една операция с други форми на подкрепа, пряко свързани с финансови инструменти, насочени към същите крайни получатели, включително техническа подкрепа, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси, към всички форми на подкрепа в рамките на операцията се прилагат разпоредбите, приложими към финансовите инструменти. В тези случаи се спазват приложимите правила на Съюза за държавната помощ и се поддържа отделна отчетност за всяка форма на подкрепа.
8. Подкрепените от финансов инструмент на европейските структурни и инвестиционни фондове крайни получатели могат също така да получават помощ от друг приоритет или програма на европейските структурни и инвестиционни фондове или от друг инструмент, подкрепен от бюджета на Съюза, в съответствие с приложимите правила на Съюза за държавната помощ. В такъв случай се поддържа отделна отчетност за всеки източник на помощ и подкрепата от финансов инструмент на европейските структурни и инвестиционни фондове е част от операция с допустими разходи, различна от другите източници на помощ.
9. Комбинацията от подкрепа, предоставяна чрез безвъзмездни средства и финансови инструменти, както е посочено в параграфи 7 и 8, при спазване на приложимите правила на Съюза за държавната помощ, може да обхваща същата разходна позиция, при условие че сумата от всички форми на комбинирана подкрепа не надхвърля общия размер на съответната разходна позиция. Безвъзмездните средства не се използват за възстановяване на подкрепа, получена от финансови инструменти. Финансовите инструменти не се използват за предварително финансиране на безвъзмездни средства.
10. Приносът в натура не представлява допустим разход по отношение на финансовите инструменти, с изключение на приноса под формата на земя или недвижим имот по отношение на инвестициите с цел подкрепа на развитието на селските райони, градското развитие или възстановяването на градската среда, когато земята или недвижимият имот представляват част от инвестицията. Приносът под формата на земя или недвижим имот е допустим, при условие че са изпълнени условията, предвидени в член 69, параграф 1.
11. ДДС не представлява допустим разход за дадена операция, освен в случаите на ДДС, което не е възстановимо съгласно националното законодателство за ДДС. Начинът на отчитане на ДДС на равнището на инвестициите, направени от крайните получатели, не се взема предвид при определяне на допустимостта на разходите във връзка с финансовия инструмент. Когато финансовите инструменти се съчетават с безвъзмездни средства съгласно параграфи 7 и 8 от настоящия член, по отношение на безвъзмездните средства се прилагат разпоредбите на член 69, параграф 3.
12. За целите на прилагането на настоящия член приложимите правила на Съюза за държавната помощ са тези, които са в сила по времето, когато управляващият орган или органът, изпълнявящ фонда на фондовете договорно предоставя програмен принос на даден финансов инструмент или когато финансовият инструмент договорно предоставя програмен принос на крайни получатели, както е приложимо.
13. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които да определя допълнителни специални правила относно закупуването на земя и относно съчетаването на техническа подкрепа и финансови инструменти.
Член 38
Изпълнение на финансови инструменти
1. При прилагането на член 37 управляващите органи могат да предоставят финансов принос към следните финансови инструменти:
а)
финансови инструменти, създадени на равнището на Съюза, управлявани пряко или косвено от Комисията;
б)
финансови инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично ниво, управлявани от или на отговорността на управляващия орган.
2. Приносът от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансови инструменти по параграф 1, буква а) се държи в отделни сметки и се използва - в съответствие с целите на съответните европейски структурни и инвестиционни фондове - за подкрепа на дейности и крайни получатели, които са в съответствие с програмата или програмите, от които се прави този принос.
Приносът към финансовите инструменти, посочени в първа алинея, е предмет на настоящия регламент, освен ако изрично не са предвидени изключения.
Втората алинея не засяга правилата, регулиращи създаването и функционирането на финансови инструменти съгласно Финансовия регламент, освен ако тези правила не противоречат на правилата нанастоящия регламент, като в такъв случай настоящият регламент има предимство.
3. За финансови инструменти по параграф 1, буква б) управляващият орган може да предостави финансов принос на следните финансови инструменти:
а)
финансови инструменти, отговарящи на стандартните условия, определени от Комисията в съответствие с втора алинея от настоящия параграф;
б)
вече съществуващи или новосъздадени финансови инструменти, които са специално разработени с цел постигане на специфичните цели, изложени в рамките на съответния приоритет.
Комисията приема актове за изпълнение относно стандартните условия, на които трябва да отговарят финансовите инструменти по първа алинея, буква а). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
4. Когато подкрепя финансови инструменти, посочени в параграф 1, буква б), управляващият орган може:
а)
да инвестира в капитала на съществуващи или новосъздадени правни субекти, включително финансираните от други европейски структурни и инвестиционни фондове, предназначени за изпълнението на финансови инструменти, които съответстват на целите на съответните европейски структурни и инвестиционни фондове, които ще предприемат задачи по изпълнението; подкрепата за такива субекти се ограничава до необходимите суми за изпълнението на нови инвестиции в съответствие с член 37 и по начин, който е в съответствие с целите на настоящия регламент;
б)
да поверява задачи по изпълнението на:
i)
ЕИБ;
ii)
международни финансови институции, в които някоя от държавите-членки е акционер, или финансови институции, установени в държава-членка и целящи постигане на публичен интерес под контрола на публичен орган;
iii)
публичноправна или частноправна организация; или
в)
да предприема пряко задачи по изпълнението в случай на финансови инструменти, състоящи се само от заеми или гаранции. В този случай управляващият орган се счита за бенефициер по смисъла на определението по член 2, точка 10.
При изпълнението на финансови инструменти посочените в първа алинея, букви а), б) и в) организациите осигуряват спазването на приложимото право, включително правилата за европейските структурни и инвестиционни фондове, държавната помощ, обществените поръчки и съответните стандарти и приложимото законодателство относно изпирането на пари, борбата с тероризма и данъчните измами. Тези организации не се установяват в територии, чиято юрисдикция не сътрудничи на Съюза във връзка с прилагането на международно договорените данъчни стандарти, и не поддържат бизнес отношения със субекти, установени в тези територии, и транспонират тези изисквания в договорите си с избраните финансови посредници.
Комисията се оправомощава да приема, в съответствие с член 149, делегирани актове за определяне на допълнителните конкретни правила относно ролята и отговорността на органите, изпълняващи финансовите инструменти, съответните критерии за подбор и продуктите, които могат да се доставят чрез финансови инструменти в съответствие с член 37. Комисията уведомява едновременно Европейския парламент и Съвета за тези делегирани актове до 22 април 2014 г..
5. Организациите, посочени в параграф 4, първа алинея, букви а) и б), когато изпълняват фондове на фондове, могат допълнително да поверят част от изпълнението на финансови посредници, при условие че тези субекти гарантират на своя отговорност, че финансовите посредници удовлетворяват критериите, определени в член 140, параграфи 1, 2 и 4 от Финансовия регламент. Финансовите посредници се избират въз основа на открити, прозрачни, пропорционални и недискриминационни процедури, като се избягват конфликти на интереси.
6. Организациите, посочени в параграф 4, първа алинея, буква б), на които са поверени задачи по изпълнението, откриват доверителни сметки на свое име и от името на управляващия орган или създават финансовия инструмент като отделен финансов блок в рамките на финансовата институция. В случай на отделен финансов блок, се прави счетоводно разграничение между отпусканите по програма ресурси, инвестирани във финансовия инструмент, и останалите ресурси, с които разполага финансовата институция. Активите в доверителни сметки и отделните финансови блокове се управляват в съответствие с принципа на доброто финансово управление, като се следват подходящи пруденциални правила и сметките имат подходяща ликвидност.
7. Когато финансов инструмент се изпълнява по параграф 4, първа алинея, букви а) и б), в зависимост от структурата за изпълнението на финансовия инструмент, условията и редът за приноса за финансовите инструменти от програми се определят във финансови споразумения в съответствие с приложение III на следните равнища:
а)
където е приложимо, между разполагащите със съответния мандат представители на управляващия орган и организацията, изпълняваща фонда на фондовете, и
б)
между разполагащите със съответния мандат представители на управляващия орган или, където е приложимо, организацията, изпълняваща фонда на фондове, и организацията, изпълняваща финансовия инструмент.
8. За финансови инструменти, изпълнявани по параграф 4, първа алинея, буква в), условията и редът за приносите за финансовите инструменти от програми се определя в стратегически документ в съответствие с приложение IV, който се разглежда от мониторинговия комитет.
9. Националният публичен и частен принос, включително, когато е целесъобразно, приносът в натура, посочен в член 37, параграф 10, може да се предоставя на равнище фонд на фондове, на равнище финансов инструмент или на равнище крайни получатели, в съответствие с правилата за отделните фондове.
10. Комисията приема актове за изпълнениеза определяне на еднакви условия относно подробните правила за прехвърлянето и управлението на приноса от програми, управлявани от организациите, посочени в член 38, параграф 4, първа алинея. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
Член 39
Принос на ЕФРР и ЕЗФРСР за съвместната неограничена гаранция и секюритизацията на финансови инструменти в полза на МСП, осъществявана от ЕИБ
1. За целите на настоящия член „дългово финансиране“ означава заем, лизинг или гаранции.
2. Държавите-членки могат да използват ЕФРР и ЕЗФРСР за предоставяне на финансов принос за финансовите инструменти, посочени в член 38, параграф 1, буква а) от настоящия регламент, които се управляват косвено от Комисията чрез задачи по изпълнението, възложени на ЕИБ съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка iii) и член 139, параграф 4 от Финансовия регламент, по отношение на следните дейности:
а)
неограничени гаранции за предоставяне на капиталово облекчение на финансови посредници за нови портфейли за дългово финансиране на допустими МСП в съответствие с член 37, параграф 4 от настоящия регламент;
б)
секюритизация, както е определена в член 4, параграф 1, точка 61 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (35), на някое от следните:
(i)
съществуващи портфейли за дългово финансиране на МСП и други предприятия с по-малко от 500 работници и служители;
(ii)
нови портфейли за дългово финансиране на МСП.
Финансовият принос, посочен в първа алинея, букви а) и б) от настоящия параграф, допринася за подчинени траншове и/или траншове тип „мецанин“ на посочените там портфейли, при условие че съответният финансов посредник запазва достатъчна част от риска на портфейлите, която се равнява поне на изискването за запазване на риска, определено в Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (36) и в Регламент (ЕС) № 575/2013, за гарантиране на адекватно хармонизиране на интересите. В случай на секюритизация съгласно първа алинея, буква б) от настоящия параграф, финансовият посредник е длъжен да отпусне ново дългово финансиране на допустимите МСП в съответствие с член 37, параграф 4 от настоящия регламент.
Всяка държава-членка, която възнамерява да участва в такива финансови инструменти, внася сума, която съответства на нуждите на МСП от дългово финансиране в дадена държава-членка и на очакваното търсене на такова дългово финансиране на МСП, като се вземе предвид предварителната оценка, посочена в параграф 4, първа алинея, буква а), и при всички случаи не надхвърля 7 % от разпределените на държавата-членка средства от ЕФРР и ЕЗФРСР. Съвкупната вноска по линия на ЕФРР и ЕЗФРСР на всички участващи държави-членки не надвишава общата горна граница от 8 500 000 000 EUR (по цени за 2011 г.).
Когато Комисията, след консултации с ЕИБ, счете, че съвкупният минимален принос към инструмента, който представлява сумата на вноските на всички участващи държави-членки, е недостатъчен, като надлежно се отчита минималната критична маса, определена в предварителната оценка, посочена в параграф 4, първа алинея, буква а), прилагането на финансовия инструмент се преустановява и вноските се връщат на държавите-членки.
Когато държавата-членка и ЕИБ не са в състояние да се споразумеят за условията на финансовото споразумение, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в) от настоящия член, държавата-членка подава искане за изменение на програмата, посочена в параграф 4, първа алинея, буква б), и преразпределя приноса към други програми и приоритети, в съответствие с изискванията за тематична концентрация.
Когато условията за прекратяване на участието на държавата-членка в инструмента, установени във финансовото споразумение между съответната държава-членка и ЕИБ, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в), бъдат изпълнени, държавата-членка подава искане за изменение на програмата, посочена в параграф 4, първа алинея, буква б), и преразпределя останалия принос към други програми и приоритети, в съответствие с изискванията за тематична концентрация.
Когато участието на държава-членка бъде прекратено, тази държава-членка подава искане за изменение на програмата. Когато неизползваните бюджетни кредити за поети задължения се отменят, отменените бюджетни кредите зо поети задължения се предоставят отново на съответната държава-членка, за да се препрограмират за други програми и приоритети, в съответствие с изискванията за тематична концентрация.
3. МСП, които получават ново дългово финансиране в резултат на новия портфейл, натрупан от финансовия посредник в контекста на финансовия инструмент, посочен в параграф 2, се считат за крайни получатели на приноса на ЕФРР и ЕЗФРСР за съответния финансов инструмент.
4. Финансовият принос, посочен в параграф 2, отговаря на следните условия:
а)
чрез дерогация от член 37, параграф 2 той се основава на една предварителна оценка на равнището на Съюза, която се осъществява от ЕИБ и Комисията;
Въз основа на налични източници на данни относно банковото дългово финансиране и МСП, предварителната оценка ще обхваща, наред с другото, анализ на нуждите на МСП от финансиране на равнището на Съюза, условията за финансиране на МСП и нуждите от това, както и индикация за недостига на финансиране на МСП във всяка държава-членка, профил на икономическото и финансово положение на сектора на МСП на равнището на държавите-членки, минимална критична маса на съвкупните вноски, приблизителна оценка на общия размер на заемите, генерирани от такива вноски, и добавената стойност.
б)
предоставя се от всяка участваща държава-членка като част от единна специална национална програма за финансов принос на ЕФРР и ЕЗФРСР за подкрепа на тематичната цел, посочена в член 9, първа алинея, точка 3;
в)
подлежи на условията, определени във финансовото споразумение, сключено между всяка участваща държава-членка и ЕИБ, което включва, наред с другото:
i)
задачи и задължения на ЕИБ, включително възнаграждения;
ii)
минималния лостов ефект, който трябва да бъде постигнат по ясно определени етапни цели в рамките на периода на допустимост, посочен в член 65, параграф 2;
iii)
условия за ново дългово финансиране;
iv)
разпоредби във връзка с недопустими дейности и критерии за изключване;
v)
график на плащанията;
vi)
санкции в случай на неизпълнение от страна на финансовите посредници;
vii)
подбор на финансови посредници;
viii)
наблюдение, докладване и одит;
ix)
видимост;
x)
условия за прекратяване на споразумението.
За целите на изпълнението на инструмента ЕИБ ще влезе в договорни споразумения с избрани финансови посредници;
г)
в случай че финансовото споразумение, посочено в буква в), не бъде сключено в рамките на шест месеца от приемането на програмата, посочена в буква б), държавата-членка има правото да разпредели отново този принос към други програми и приоритети, насочени към същата тематична цел.
С оглед осигуряването на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема акт за изпълнение за определяне на образец на финансовото споразумение, посочено в първа алинея, буква в). Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
5. Минимален лостов ефект се постига във всяка участваща държава-членка по етапните цели, определени във финансовото споразумение, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в), изчислен като съотношението между новото дългово финансиране на допустими МСП, отпуснато от финансовите посредници, и съответстващия принос на ЕФРР и ЕЗФРСР от съответната държава-членка във финансовите инструменти. Минималният лостов ефект може да варира между участващите държави-членки.
В случай че финансовият посредник не постигне минималния лостов ефект, определен във финансовото споразумение, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в) от настоящия член, той е договорно задължен да изплати санкции в полза на участващата държава-членка в съответствие с реда и условията, определени във финансовото споразумение.
Нито предоставените гаранции, нито съответните секюритизационни трансакции са засегнати от недостигането от страна на финансовия посредник на посочения във финансовото споразумение минимален лостов ефект.
6. Чрез дерогация от член, 38, параграф 2, първа алинея финансовият принос, посочен в параграф 2 от настоящия член, може да бъде поместен в отделни сметки за всяка държава-членка или, ако две или повече участващи държави-членки дадат своето съгласие, в една сметка, която обхваща всички държави-членки и се използва в съответствие със специфичните цели на програмите, от които се правят вноските.
7. Чрез дерогация от член 41, параграфи 1 и 2 по отношение на финансовия принос, посочен в параграф 2 от настоящия член, искането на държавата-членка за плащане до Комисията се прави въз основа на 100 % от сумите, които трябва да бъдат изплатени от държавата-членка на ЕИБ в съответствие с графика, определен във финансовото споразумение, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в) от настоящия член. Такива искания за плащане се основават на сумите, изискани от ЕИБ, които са счетени за необходими за покриване на задълженията по договори за гаранции или секюритизационни трансакции, които трябва да бъдат завършени в рамките на следващите три месеца. Плащанията от държавите-членки към ЕИБ се извършват незабавно и във всеки случай преди поемането на задължения от ЕИБ.
8. При приключването на програмата допустимите разходи представляват общата сума от вноски по линия на програмата, изплатени на финансовия инструмент, която съответства:
а)
за дейностите, посочени в параграф 2, първа алинея, буква а) от настоящия член - на средствата, посочени в член 42, параграф 3;
б)
за дейностите, посочени в параграф 2, първа алинея, буква б)от настоящия член - на съвкупния размер на ново дългово финансиране, което е резултат от секюритизационни трансакции, платено на допустими МСП или в тяхна полза в рамките на периода на допустимост, посочен в член 65, параграф 2.
9. За целите на членове 44 и 45 непоисканите гаранции и възстановените суми съответно във връзка с неограничените гаранции и секюритизационните трансакции се считат за средства, възстановени на финансовите инструменти. При приключването на финансовите инструменти нетните постъпления от ликвидация, след приспадане на разходите, таксите и плащанията на суми, дължими на кредитори, които имат предимство пред тези, внесени от ЕФРР и ЕЗФРСР, се връщат на съответните държавите-членки пропорционално на техния принос за финансовия инструмент.
10. Докладът, посочен в член 46, параграф 1, включва следните допълнителни елементи:
а)
общ размер на подкрепата от ЕФРР и ЕЗФРСР, изплатена на финансовия инструмент във връзка с неограничени гаранции или секюритизационни трансакции, по програма и приоритет или мярка;
б)
напредък при създаването на новото дългово финансиране в съответствие с член 37, параграф 4 за допустими МСП.
11. Независимо от член 93, параграф 1, средствата, предназначени за инструменти по параграф 2 от настоящия член, могат да бъдат използвани за целите на създаването на ново дългово финансиране на МСП на цялата територия на държавата-членка, без оглед на категориите региони, освен ако споразумението за финансиране, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в) не предвижда друго.
12. Член 70 не се прилага по отношение на програми, създадени за прилагане на финансови инструменти съгласно настоящия член.
Член 40
Управление и контрол на финансовите инструменти
1. Органите, определени в съответствие с член 124 от настоящия регламент за ЕФРР, Кохезионния фонд, ЕСФ и ЕФМДР и с член 65 от Регламента за ЕЗФРСР заЕЗФРСР, не провеждат проверки на място на операции, които включват финансови инструменти, изпълнявани съгласно член 38, параграф 1, буква а). Тези определени организации получават редовни контролни доклади от организациите, натоварени с изпълнението на тези финансови инструменти.
2. Органите, отговарящи за одита на програмите, не провеждат одити на операции, които включват финансови инструменти, изпълнявани съгласно член 38, параграф 1, буква а), и на системите за управление и контрол във връзка с тези финансови инструменти. Те получават редовни контролни доклади от одиторите, определени в споразуменията, с които са създадени тези финансови инструменти.
3. Органите, отговарящи за одита на програмите, могат да извършват одити на равнище крайни получатели само когато възникнат една или повече от следните ситуации:
(a)
не са на разположение разходооправдателни документи, доказващи наличието на подкрепата от финансовия инструмент за крайните получатели, както и за използването му по предназначение в съответствие с приложимото право, на равнището на управляващия орган или на равнището на организациите, изпълняващи финансови инструменти;
б)
има доказателства за това, че наличните документи на равнището на управляващия орган или на равнището на организациите, изпълняващи финансови инструменти, не представляват верни и точни записи за предоставената подкрепа.
4. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149 относно уредбата за управление и контрол на финансови инструменти,посочени в член 38, параграф 1, буква б), включително проверките, извършвани от управляващите и одитните органи, уредбата относно поддържането на разходооправдателни документи, елементите, за които се отнасят разходооправдателните документи, както и уредба за управлението, контрола и одита. Комисията уведомява едновременно Европейския парламент и Съвета за тези делегирани актове до 22 април 2014 г..
5. Организациите, изпълняващи финансовите инструменти, носят отговорност за гарантирането, че разходооправдателните документи са налични и не налагат на крайните получатели изисквания за поддържане на регистри, които надхвърлят необходимото, за да могат те да носят тази отговорност.
Член 41
Искания за плащане, в които се включват разходи за финансови инструменти
1. Що се отнася до финансовите инструменти, посочени в член 38, параграф 1, буква а) и финансовите инструменти, посочени в член 38, параграф 1, буква б), изпълнявани съгласно член 38, параграф 4, букви а) и б), поетапни заявления за междинни плащания се подават за принос от програмата, който се изплаща на финансовия инструмент в периода на допустимост, посочен в член 65, параграф 2 („период на допустимост“), съгласно следните условия:
а)
размерът на приноса от дадена програма, изплатен на финансовия инструмент, включен във всяко заявление за междинно плащане, подадено в периода на допустимост, не надвишава 25 % от общия размер на приноса от програмата, за който са поети задължения за финансовия инструмент съгласно съответното финансово споразумение, и представлява разходи по смисъла на член 42, параграф 1, букви а), б) и г), които се очаква да бъдат изплатени в периода на допустимост. В заявленията за междинно плащане, подадени след периода на допустимост, се вписва общият размер на допустимите разходи по смисъла на член 426;
б)
всяко заявление за междинно плащане, посочено в буква а) от настоящия параграф, може да включва най-много 25 % от общия размер на националното съфинансиране, посочено в член 38, параграф 9, което се очаква да бъде изплатено на финансовия инструмент, или на равнището на крайните получатели - за разходите по смисъла на член 42, параграф 1, букви а), б) и г) в срока на допустимост;
в)
следващи заявления за междинно плащане, подадени в срока на допустимост, се подават само в следните случаи:
i)
за второто заявление за междинно плащане, когато най-малко 60 % от сумата, вписана в първото заявление за междинни плащания, е изразходвана като допустими разходи по смисъла на член 42, параграф 1, букви а), б) и г);
ii)
за третото и следващите заявления за междинно плащане, когато най-малко 85 % от сумите, вписани в предходните заявления за междинни плащания, са изразходвани като допустими разходи по смисъла на член 42, параграф 1, букви а), б) и г);
г)
във всяко заявление за междинно плащане, в което е вписан разход, свързан с финансови инструменти, отделно се съобщават общият размер на приноса от програмата, изплатен на финансовия инструмент, и сумите, изплатени като допустими разходи по смисъла на член 42, параграф 1, букви а), б) и г).
При приключването на програмата в заявлението за плащане на окончателното салдо се вписва общият размер на допустимите разходи съгласно член 42.
2. Що се отнася до финансовите инструменти, посочени в член 38, параграф 1, буква б), изпълнявани съгласно член 38, параграф 4, буква в), в заявленията за междинни плащания и за плащане на окончателното салдо се включва общият размер на плащанията, извършени от управляващия орган за инвестиции в крайни получател, както е посочено в член 42, параграф 1, букви а) и б).
3. Комисията се оправомощава да приема чделегирани актове в съответствие с член 149 за определяне на правилата за оттеглянето на плащанията за финансови инструменти и последващите корекции по отношение на заявленията за плащане.
4. За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия член Комисията приема актове за изпълнение, уреждащи моделите, които да се използват при представянето със заявленията за плащане на допълнителна информация на Комисията относно финансовите инструменти. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
Член 42
Допустими разходи при приключване
1. При приключването на дадена програма допустимите разходи на финансовия инструмент са общата сума на приноса от програмата, реално изплатена или - при гаранции - за която са поети задължения от финансовия инструмент в периода на допустимост, която съответства на:
а)
плащания към крайни получатели, а в посочените в член 37, параграф 7 случаи - плащания в полза на крайните получатели;
б)
средства, за които са поети задължения по договори за гаранции, независимо дали са непогасени или вече са достигнали своя падеж, за да се отговори на евентуални покани за осигуряване на гаранции за загуби, изчислени въз основа на предпазлива предварителна оценка на риска, обхващащи множество съответни нови заеми или други рискови инструменти за нови инвестиции в крайни получатели;
в)
субсидии с капитализирана лихва или субсидии за гаранционни такси, които трябва да бъдат изплатени за период, не по-дълъг от 10 години след периода на допустимост, използвани в комбинация с финансови инструменти, изплатени в гаранционна блокирана сметка, специално открита за тази цел с предназначение те да се отпускат ефективно след периода на допустимост, но по отношение на заеми и други рискови инструменти - отпуснати за инвестиции в крайни получатели в рамките на периода на допустимост;
г)
възстановяване на направени разходи за управление или плащане на такси за управление на финансовия инструмент.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за установяване на специални правила относно създаването на система за капитализиране на годишни вноски за лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси, посочени в първа алинея, буква в).
2. В случай на инструменти с дялово участие и микрокредити капитализираните разходи или таксите за управление, които трябва да се изплатят за период, не по-дълъг от шест години след периода на допустимост, по отношение на инвестиции в крайни получатели, извършени в рамките на този период на допустимост, които не могат да бъдат обхванати от разпоредбите на членове 44 или 45, могат да се считат за допустими разходи, когато се плащат в гаранционна блокирана сметка, специално открита за тази цел.
3. В случай на инструменти с дялово участие, насочени към предприятия, посочени в член 37, параграф 4, за които финансовото споразумение, посочено в член 38, параграф 7, е подписано преди 31 декември 2017 г., които до края на периода на допустимост са инвестирали най-малко 55 % от средствата по програмата, отпуснати в съответното финансово споразумение, ограничен размер плащания за инвестиции в крайни получатели, направени за срок, не по-дълъг от четири години след края на периода на допустимост, могат да се считат за допустим разход, когато се плащат в гаранционна блокирана сметка, специално открита за тази цел, при условие че са спазени правилата за държавна помощ и са изпълнени всички посочени по-долу условия.
Сумата, платена в гаранционна блокирана сметка:
а)
се използва единствено за последващи инвестиции в крайни получатели, получили начални дялови инвестиции от финансовия инструмент в рамките на периода на допустимост, които все още са изцяло или частично неизплатени,
б)
се използва единствено за последващи инвестиции, които да се извършват в съответствие с пазарните стандарти и договорните споразумения за пазарни стандарти и са ограничени до необходимия минимум за стимулиране на съинвестирането от частния сектор, като същевременно се осигури непрекъснатост на финансирането за целевите предприятия, така че и публичните, и частните инвеститори да могат да се възползват от инвестициите;
в)
не надвишава 20 % от допустимите разходи на инструмента с дялово участие, посочен в параграф 1, първа алинея, буква а), като от този таван се приспадат капиталови ресурси и печалби, върнати на този финансов инструмент с дялово участие в периода на допустимост.
Всички суми, платени в гаранционната блокирана сметка, които не са използвани за инвестиции в крайни получатели, платени през периода, посочен в първа алинея се използват в съответствие с член 45.
4. Допустимите разходи, съобщени в съответствие с параграфи 1 и 2, не могат да надвишават сбора от:
а)
общия размер на подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове, изплатена за целите на параграфи 1 и 2; и
б)
съответното национално съфинансиране.
5. Разходите и таксите за управление, посочени в параграф 1, първа алинея, буква г) и в параграф 2 от настоящия член, могат да се начисляват от организацията, изпълняваща фонда на фондове, или от организациите, изпълняващи финансови инструменти, в съответствие с член 38, параграф 4, букви а) и б) и не могат да надвишават праговете, определени в делегирания акт, посочен в параграф 6 от настоящия член. Докато в разходите за управление се включват преки или косвени разходни позиции, възстановявани при представяне на доказателства за направените разходи, то таксите за управление се отнасят към договорена цена за предоставени услуги, установена чрез състезателна пазарна процедура, където това е приложимо. Разходите и таксите за управление се основават на методика за изчисление, базирана на постигнатите резултати.
Разходите и таксите за управление могат да включват такси за уредба. Когато таксите за уредба или част от нея се начисляват на краен потребител, те не се обявяват като допустими разходи.
Разходите и таксите за управление, включително извършените за подготвителна работа във връзка с финансовия инструмент преди подписване на съответното финансово споразумение, са допустими от датата на подписването на съответното финансово споразумение.
6. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 149, които установяват специфичните правила за критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на резултатите и приложимите прагове, както и правила относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити.
Член 43
Лихви и други печалби, генерирани от подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансови инструменти
1. Подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове, изплатена на финансови инструменти, се депозира в сметки, открити във финансови институции в държави-членки, и се инвестира временно в съответствие с принципите на доброто финансово управление.
2. Лихвите и други печалби, които могат да бъдат отнесени към подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове, изплатена на финансови инструменти, се използват за същите цели, сред които възстановяването на извършените разходи за управление или плащането на управленски такси на финансовия инструмент в съответствие с член 42, параграф 1, първа алинея, буква г), и разноските, изплащани в съответствие с член 42, параграф 2, като първоначалната подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове или в рамките на същия финансов инструмент, или, след приключването на финансовия инструмент, в други финансови инструменти или форми на подкрепа в съответствие с конкретните цели, определени съгласно приоритет, до края на периода на допустимост.
3. Управляващият орган гарантира, че се води адекватна отчетност за използването на лихвите и на другите печалби.
Член 44
Повторно използване на ресурси, които могат да бъдат отнесени към подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове до края на срока на допустимост
1. Ресурсите, възстановени на финансовите инструменти от инвестиции или от освобождаването на ресурси, поети като задължение по договори за гаранции, включително изплащане на главници и печалби и други приходи или доходи, например лихви, гаранционни такси, дивиденти, капиталова печалба или всякакви други постъпления от инвестиции, които могат да бъдат отнесени към подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове, се използват повторно за следните цели - до необходимия размер и по договорения в съответните финансови споразумения ред:
а)
допълнителни инвестиции чрез същия или други финансови инструменти в съответствие с конкретните цели, посочени в даден приоритет;
б)
където е приложимо, преференциално възнаграждение за частни инвеститори или публични инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, които осигуряват насрещни ресурси за подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансовия инструмент или съинвестират на нивото на крайните получатели;
в)
където е приложимо, възстановяване на направени разходи за управление и плащане на такси за управление на финансовия инструмент.
Потребността от преференциално възнаграждение и неговият размер съгласно първа алинея, буква б) се установяват в предварителната оценка. Преференциалното възнаграждение не надхвърля необходимото за създаване на стимулите за привличане на насрещни ресурси от частни инвеститори и не предоставя свръхкомпенсация на частните или публичните инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Хармонизирането на интересите се гарантира чрез подходящо поделяне на рисовете и печалбата и се осъществява на базата на обичайната търговска практика и е съвместимо с правилата на Съюза за държавната помощ.
2. Управляващият орган гарантира, че се води адекватна отчетност за използването на средствата и печалбите, посочени в параграф 1.
Член 45
Използване на средства след края на срока на допустимост
Държавите-членки приемат необходимите мерки, за да гарантират, че ресурсите, възстановени на финансовите инструменти, включително изплащането на главници, както и печалбите и другите доходи или приходи, генерирани за период от поне осем години след края на периода на допустимост, които могат да бъдат отнесени към подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансовите инструменти съгласно член 37, се използват в съответствие с целите на програмата или програмите или в рамките на същия финансов инструмент, или - след излизането на тези ресурси от финансовия инструмент - в други финансови инструменти, при условие че и в двата случая оценката на пазарните условия демонстрира продължаваща нужда от такава инвестиция или от други форми на подкрепа.
Член 46
Доклад за използването на финансовите инструменти
1. Управляващият орган изпраща на Комисията специален доклад за операциите, в които се съдържат финансови инструменти, като приложение към годишния доклад за изпълнението.
2. В посочения в параграф 1 специален доклад за всеки финансов инструмент се включва следната информация:
а)
посочват се програмата и приоритетът или мярката, от които се предоставя подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове;
б)
описание на финансовия инструмент и уредбата за изпълнението му;
в)
посочват се структурите, изпълняващи финансови инструменти, и структурите, изпълняващи средства от фондовете, когато е уместно, както е посочено в член 38, параграф 1, буква а), член 38, параграф 4, букви а), б) и в), както и финансовите посредници, посочени в член 38, параграф 6;
г)
общ размер на приноса от програми по приоритети или мерки, изплатен за финансовия инструмент;
д)
общ размер на подкрепата, която е изплатена на крайните получатели или в полза на крайните получатели, или за която са поети задължения по договори за гаранции от финансовия инструмент за инвестиции в крайните получатели, както и за направените разходи за управление или изплатените такси за управление, по програми и приоритети или мерки;
е)
изпълнението на финансовия инструмент, включително напредъка по отношение на неговото въвеждане и на подбора на структурите, изпълняващи финансовия инструмент, включително на организацията, изпълняваща фонда на фондове;
ж)
лихви и други печалби, генерирани от подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансовия инструмент, и програмни средства, възстановени на финансовите инструменти от инвестиции, както е посочено в членове 43 и 44;
з)
напредък при постигането на очаквания лостов ефект на инвестициите, направени от финансовия инструмент, и стойност на инвестициите и участията;
и)
стойността на инвестициите в собствен капитал спрямо предходни години;
й)
принос на финансовия инструмент за постигането на показателите на съответния приоритет или мярка.
Информацията по първа алинея, букви з) и й) може да се включва само в приложението към годишните доклади за изпълнението през 2017 г. и 2019 г., както и в окончателния доклад за изпълнението. Задълженията за докладване по първа алинея, букви а) - й) не се прилагат на равнище крайни получатели.
3. За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение,, с които се установяват образци, които трябва да се използват при докладване относно финансовите инструменти на Комисията. Тези актове са изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 143, параграф 3.
4. Всяка година, считано от 2016 г., в рамките на шест месеца от крайния срок за представяне на годишните доклади за изпълнението, посочен в член 111, параграф 1 за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, член 75 от Регламента за ЕЗФРСР за ЕЗФРСР, както и съответните разпоредби на правилата за отделните фондове за ЕФМДР, Комисията предоставя обобщени справки на данните за постигнатия напредък по отношение на финансирането и изпълнението на финансовите инструменти, изпратени от управляващите органи в съответствие с настоящия член. Тези обобщени справки се изпращат на Европейския парламент и на Съвета и се оповестяват публично.
ДЯЛ V
МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА
ГЛАВА I
Мониторинг
Раздел I
Мониторинг на програмите
Член 47
Мониторингов комитет
1. В срок от три месеца, считано от датата на нотифициране на държавата-членка за решението на Комисията за одобрение на дадена програма, държавата-членка в съответствие с нейната институционална, правна и финансова рамка създава комитет за мониторинг на изпълнението на програмата („мониторингов комитет“), като го съгласува с управляващия орган.
Дадена държава-членка може да създаде един-единствен мониторингов комитет за повече от една от програмите, съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове.
2. Всеки мониторингов комитет изготвя и приема свой процедурен правилник в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на съответната държава-членка.
3. Мониторинговият комитет на програма в рамките на целта „Европейско териториално сътрудничество“ се създава от държавите-членки, които участват в програмата за сътрудничество, и от трети държави, в случай че те са приели поканата за участие в програмата за сътрудничество, след съгласуване с управляващия орган в рамките на три месеца от датата на нотификацията на държавите-членки за решението за приемане на програмата за сътрудничество. Този мониторингов комитет изготвя и приема свой процедурен правилник.
Член 48
Състав на мониторинговия комитет
1. Съставът на мониторинговия комитет се определя от държавата-членка, при условие че мониторинговият комитет се състои от представители на съответните органи на държавата-членка и на междинните звена, както и от представители на партньорите, посочени в член 5. На представителите на партньорите се делегира правото да бъдат част от мониторинговия комитет от съответните партньори чрез прозрачни процеси. Всеки член на мониторинговия комитет може да има право на глас.
Съставът на мониторинговия комитет на дадена програма в рамките на цел „Европейско териториално сътрудничество“ се договаря от участващите в програмата държави-членки и трети държави, в случай чете са приели поканата за участие в програмата за сътрудничество. В мониторинговия кометет попадат съответните представители на тези държави-членки и трети държави. Мониторинговият комитет може да включва представители на ЕГТС, извършващи дейности, свързани с програмата в рамките на програмната област.
2. Списъкът с членовете на мониторинговия комитет се публикува.
3. Комисията участва в работата на мониторинговия комитет със съвещателна функция.
4. Ако ЕИБ участва във финансирането на дадена програма, тя може да участва в работата на мониторинговия комитет със съвещателна функция.
5. Мониторинговият комитет се председателства от представител на държавата-членка или на управляващия орган.
Член 49
Функции на мониторинговия комитет
1. Мониторинговият комитет заседава поне веднъж годишно, като на заседанията му се прави преглед на изпълнението на програмата и на напредъка в посока на постигането на нейните цели. При това той отчита финансовите данни, общите и специфичните за програмата показатели, включително промените в стойността на показателите за резултатите и напредъка в постигането на количествено определените целеви стойности, както и на етапните цели, определени в рамката на изпълнението, посочена в член 21, параграф 1, и, когато е подходящо, резултатите от количествения анализ.
2. Мониторинговият комитет подлага на разглеждане всички въпроси, отнасящи се до изпълнението на програмата, включително заключенията от прегледа на изпълнението.
3. С мониторинговия комитет се провеждат консултации и ако той намери за подходящо, представя становище по всяко изменение на програмата, предложено от управляващия орган.
4. Мониторинговият комитет може да отправя коментари към управляващия орган относно изпълнението и оценката на програмата, включително. действия, свързани с намаляването на административната тежест за бенефициерите. Мониторинговият комитет осъществява мониторинг на действията, предприети вследствие на неговите коментари.
Член 50
Доклади за изпълнението
1. Считано от 2016 г. до и включително 2023 г. всяка държава-членка представя пред Комисията годишен доклад за изпълнението на програмата през предходната финансова година. Всяка държава-членка представя на Комисията окончателен доклад за изпълнението на програмата за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд и годишен доклад за изпълнението за ЕЗФРСР и ЕФМДР до крайния срок, установен в правилата за отделните фондове.
2. В годишните доклади за изпълнението се съдържа ключова информация относно изпълнението на програмата и нейните приоритети по отношение на финансовите данни, общите и специфичните за програмата показатели и количествени целеви стойности, включително по целесъобразност промени в стойността на показателите за резултатите, както и, считано от годишния доклад за изпълнението, който трябва да бъде представен през 2017 г., етапните цели, определени в рамката на изпълнението. Подадените данни се отнасят за стойностите на показателите за изцяло изпълнени операции и, където е възможно, като се взема предвид етапът на изпълнение, за избраните операции. Те също така излагат резюме на констатациите от всички оценки на програмата, представени през предходната финансова година, всякакви въпроси, засягащи изпълнението на програмата, както и приетите мерки. Годишният доклад за изпълнението, който трябва да бъде представен през 2016 г., може също така да описва по целесъобразност действията, предприемани за изпълнение на предварителните условия.
3. Чрез дерогация от параграф 2 специфичните правила относно данните, които трябва да се подадат за ЕСФ, могат да бъдат установени в Регламента за ЕСФ.
4. В годишния доклад за изпълнението, който трябва да бъде представен през 2017 г., се излага и оценява информацията, посочена в параграф 2, както и напредъкът в постигането на целите на програмата, включително приносът на европейските структурни и инвестиционни фондове за промените в стойността на показателите за резултатите, в случаите, в които е налице доказателствен материал от съответните оценкие. В годишния доклад за изпълнението се излагат действията, предприети за изпълнение на предварителните условия, които не са били изпълнени при приемането на програмите. В него също така се оценява изпълнението на действията, с които се цели да бъдат взети предвид принципите, определени в членове 7 и 8, ролята на партньорите, определени в член 5, за изпълнението на програмата, и се отчита подкрепата, използвана за постигане на целите във връзка с борбата срещу изменението на климата.
5. Годишният доклад за изпълнението, който трябва да бъде представен през 2019 г., и окончателният доклад за усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове в допълнение към информацията и оценката, посочени в параграфи 2 и 3, включват и информация относно и оценка на напредъка към постигането на целите на програмата и нейния принос за постигането на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
6. За да бъдат счетени за допустими, годишните доклади за изпълнението, посочени в параграфи 1 - 5, съдържат цялата информация, изисквана съгласно тези параграфи и в правилата за отделните фондове.
Ако годишният доклад за изпълнението е недопустим, Комисията информира държавата-членка за това в срок от 15 работни дни от датата на получаването му, като в противен случай той се счита за допустим.
7. Комисията разглежда годишния и окончателния доклад за изпълнението и информира държавата-членка за своите коментари в срок от два месеца от датата на получаването на годишния доклад за изпълнението и в срок от пет месеца от датата на получаването на окончателния доклад за изпълнението. Ако Комисията не представи коментари в рамките на тези срокове, докладът се счита за приет.
8. Комисията може да отправя коментари към управляващия орган относно проблемите, които засягат съществено изпълнението на програмата. В случаите, в които са отправени такива коментари, управляващият орган представя цялата необходима информация във връзка с коментарите и, когато е целесъобразно, информира Комисията в срок от три месеца за предприетите мерки.
9. Годишните и окончателните доклади за изпълнението, както и обобщение за гражданите на тяхното съдържание, се оповестяват публично.
Член 51
Годишна среща за преглед
1. Всяка година от 2016 г. до и включително през 2023 г. се организира годишна среща за преглед между Комисията и всяка една от държавите-членки с цел да бъде разгледано изпълнението на всяка оперативна програма, като се отчита годишният доклад за изпълнението и коментарите на Комисията, когато това е приложимо.
2. Годишната среща за преглед може да обхваща повече от една програма. През 2017 г. и 2019 г. годишната среща за преглед обхваща всички програми в държавата-членка и отчита също така докладите за напредъка, представени от държавата-членка в съответствие с член 52 през тези години.
3. Чрез дерогация от параграф 1, държавата-членка и Комисията могат да се споразумеят да не провеждат годишна среща за преглед за дадена програма през годините, различни от 2017 г. и 2019 г.
4. Годишната среща за преглед се председателства от Комисията или, ако държавата-членка поиска това, се съпредседателства от държавата-членка и от Комисията.
5. Държавата-членка гарантира, че в отговор на коментари на Комисията след годишната среща за преглед са предприети последващи действия относно въпроси, които съществено засягат изпълнението на програмата и, когато е целесъобразно, информира Комисията в срок от три месеца за предприетите мерки.
Раздел II
Стратегически напредък
Член 52
Доклад за напредъка
1. До 31 август 2017 г. и до 31 август 2019 г. държавите-членки представят на Комисията доклад за напредъка по изпълнението на споразумението за партньорство съответно към 31 декември 2016 г. и 31 декември 2018 г.
2. Докладът за напредъка представя информация и дава оценка за:
а)
промените в нуждите на развитието в държавата-членка след приемането на споразумението за партньорство;
б)
напредъка в постигането на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и на конкретни за фонда задачи, посочени в член 4, параграф 1, чрез приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове за избраните тематични цели, и по-специално по отношение на етапните цели, определени в рамката на изпълнението за всяка програма и на използваната за постигане на цели във връзка с борбата срещу изменението на климата подкрепа;
в)
дали действията, предприети в изпълнение на приложимите предварителни условия, посочени в споразумението за партньорство, които не са били изпълнени към датата на приемане на споразумението за партньорство, са изпълнени в съответствие с установения график. Настоящата буква се прилага само за доклада за напредъка, който трябва да се подаде за 2017 г.;
г)
изпълнение на механизмите за осигуряване на съгласуваност между европейските структурни и инвестиционни фондове и други инструменти за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище, както и съгласуваност с ЕИБ;
д)
изпълнение на интегриран подход към териториалното развитие или обобщение на изпълнението на интегрираните подходи, които се основават на програмите, включително напредъка в постигането на определените приоритетни области за сътрудничество;
е)
когато е уместно, действията, предприети за укрепване на административния капацитет на органите на държавата-членка и на бенефициерите, за управление и използване на европейските структурни и инвестиционни фондове;
ж)
предприетите действия и постигнатия напредък за намаляване на административната тежест за бенефициерите;
з)
ролята на партньорите, посочени в член 5, в изпълнението на споразумението за партньорство;
и)
обобщение на предприетите действия по прилагането на хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8 и целите на политиката при усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове.
3. В случаите, в които Комисията определи в срок от два месеца от датата на представяне на доклада за напредъка, че представената информация е непълна или неясна по начин, който засяга съществено качеството и надеждността на съответната оценка, тя може да изиска допълнителна информация от държавата-членка, при условие че това искане не предизвиква неоправдано забавяне и при условие че Комисията изложи причини, обосноваващи предполагаемата липса на качество и надеждност. Държавата-членка предоставя на Комисията исканата информация в срок от три месеца, и - когато е целесъобразно - преразглежда съответно доклада за напредъка.
4. За да се гарантират еднакви условия на изпълнение на настоящата разпоредба, Комисията приема, актове за изпълнение за установяване на образец, който трябва да се използва при представяне на доклада за напредъка. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
Член 53
Докладване на Комисията и разискване относно европейските структурни и инвестиционни фондове
1. Считано от 2016 г. Комисията представя ежегодно на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите доклад, в който обобщава изпълнението на програмите, финансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове, въз основа на годишните доклади за изпълнението на държавите-членки, представени съгласно член 50, както и синтез на констатациите на наличните оценки на програмите. През 2017 г. и 2019 г. обобщителният доклад ще бъде част от стратегическия доклад, посочен в параграф 2.
2. През 2017 г. и 2019 г. Комисията подготвя стратегически доклад, в който обобщава докладите за напредъка на държавите-членки, и до 31 декември 2017 г. и съответно до 31 декември 2019 г. го представя на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, като отправя покана до посочените институции за неговото разискване.
3. Съветът разисква стратегическия доклад, по-специално по отношение на приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове за постигането на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, и получава покана да даде своя принос към пролетното заседание на Европейския съвет.
4. Считано от 2018 г. на всеки две години Комисията включва в годишния си доклад за напредъка, представян пред пролетното заседание на Европейския съвет, раздел, в който се обобщават най-актуалните доклади, посочени в параграфи 1 и 2, по-специално по отношение на приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове към напредъка по стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
ГЛАВА II
Оценка
Член 54
Общи разпоредби
1. С оглед подобряване на качеството на изготвянето и изпълнението на програмите, както и с цел да се направи оценка на тяхната ефективност, ефикасност и на въздействието им, се извършват оценки. Въздействието на програмите се оценява от гледна точка на задачата на всеки европейски структурен и инвестиционен фонд спрямо целите по стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, и като се отчита размерът на програмата по отношение на БВП и безработицата в съответния програмен район, когато това е целесъобразно.
2. Държавите-членки осигуряват средствата, необходими за извършването на оценките, и гарантират, че са налице процедури за създаването и събирането на данните, необходими за извършването на оценки, включително и на данни, свързани с общите и - когато е уместно - специфичните за програмата показатели.
3. Оценките се извършват от вътрешни или външни експерти, които са функционално независими от органите, отговарящи за изпълнението на програмата. Комисията предоставя насоки относно начина на извършване на оценките веднага след влизане в сила на настоящия регламент.
4. Всички оценки се правят обществено достояние.
Член 55
Предварителна оценка
1. Държавите-членки извършват предварителни оценки за подобряване на качеството на изготвяне на всяка програма.
2. Предварителните оценки се извършват на отговорността на органа, който отговаря за подготовката на програмите. Те се представят на Комисията едновременно с програмата, заедно с резюме. С правилата за отделните фондове могат да се определят прагове, под които предварителната оценка може да бъде комбинирана с оценката за друга програма.
3. В предварителните оценки се оценява:
а)
приносът към стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се имат предвид избраните тематични цели и приоритети и като се отчитат националните и регионалните нужди и потенциалът за развитие, както и извлечените изводи от предходните програмни периоди;
б)
вътрешната съгласуваност на предложената програма или дейност и как тя се отнася към други относими инструменти;
в)
последователността на разпределянето на бюджетните средства спрямо целите на програмата;
г)
последователността на избраните тематични цели, приоритетите и съответните цели на програмите с ОСР, споразумението за партньорство и съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 от ДФЕС, и когато това е целесъобразно на национално равнище - националната програма за реформи;
д)
относимостта и яснотата на предлаганите за програмата показатели;
е)
по какъв начин очакваното изпълнение ще допринесе за резултатите;
ж)
дали количествените целеви стойности за показателите са реалистични, като се отчита предвидената подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове;
з)
основанията за предложената форма на подкрепа;
и)
адекватността на човешките ресурси и на административния капацитет за управление на програмата;
й)
пригодността на процедурите за мониторинг на програмата, както и за събирането на данни, необходими за провеждане на оценките;
к)
пригодността на етапните цели, избрани за рамката на изпълнението;
л)
адекватността на планираните мерки за насърчаване на равните възможности за мъжете и жените и предотвратяване на всякаква дискриминация; по-специално по отношение на достъпност за хората с увреждания;
м)
адекватността на планираните мерки за насърчаване на устойчивото развитие;
н)
планираните мерки за намаляване на административната тежест за бенефициерите.
4. Предварителните оценки включват, когато това е целесъобразно, изискванията за стратегическа оценка на околната среда, определени в Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (37), като се вземат предвид нуждите във връзка със смекчаването на изменението на климата.
Член 56
Оценка през програмния период
1. Управляващият орган или държавата-членка съставя план за оценка, която може да обхваща повече от една програма. Той се представя в съответствие с правилата за отделните фондове.
2. Държавите-членки гарантират, че е налице подходящ капацитет за провеждане на оценка.
3. През програмния период управляващият орган гарантира извършването на оценки, включително за оценяване на ефективността, ефикасността и въздействието на всяка програма въз основа на плана за оценка, както и че всяка оценка е подложена на подходящо проследяване в съответствие с правилата за отделните фондове. Поне веднъж през програмния период се провежда оценка, с която се оценява приносът на подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за постигането на целите по всеки приоритет. Всички оценки се разглеждат от мониторинговия комитет и се изпращат на Комисията.
4. Комисията може да извършва по своя собствена инициатива оценки на програмите. Тя информира управляващия орган, а резултатите се изпращат на управляващия орган и се представят на съответния мониторингов комитет.
5. Параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член не се прилагат за специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, първа алинея, буква б).
Член 57
Последваща оценка
1. Последващите оценки се извършват от Комисията или от държавите-членки в тясно сътрудничество с Комисията. Последващите оценки разглеждат ефективността и ефикасността на европейските структурни и инвестиционни фондове и техния принос за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се отчитат заложените в тази стратегия на Съюза цели и в съответствие със специфичните изисквания, определени в правилата за отделните фондове. Последващите оценки трябва да бъдат завършени до 31 декември 2024 г.
2. Последващите оценки трябва да бъдат завършени до 31 декември 2023 г.
3. Последващата оценка на специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, буква б), се осъществява от Комисията в срок до 31 декември 2019 г.
4. За всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове Комисията изготвя до 31 декември 2025 г. обобщаващ доклад, в койтосе посочват основните заключения от последващите оценки.
ДЯЛ VI
ТЕХНИЧЕСКА ПОМОЩ
Член 58
Техническа помощ по инициатива на Комисията
1. По инициатива на Комисията европейските структурни и инвестиционни фондове могат да подкрепят мерки за подготвителна помощ, помощ за мониторинг, административна и техническа помощ, мерки за оценка, мерки за одит и контрол, необходими за изпълнението на настоящия регламент.
Меркит, посочени в първа алинея могат да се изпълняват или пряко от Комисията или непряко от образувания и лица, различни от държавите-членки, в съответствие с член 60 от Финансовия регламент.
Мерките, посочени в първата алинея, могат да включват по-специално:
а)
помощ за подготовка и оценка на проекти, включително с ЕИБ;
б)
подкрепа за институционално укрепване и изграждане на административен капацитет за ефективното управление на европейските структурни и инвестиционни фондове;
в)
проучвания, свързани с докладването от страна на Комисията във връзка с европейските структурни и инвестиционни фондове и доклада за сближаването;
г)
мерки, отнасящи се до анализа, управлението, мониторинга, обмена на информация и усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове, както и мерки, отнасящи се до прилагането на системите за контрол и техническа и административна помощ;
д)
оценки, експертни доклади, статистически данни и проучвания, включително такива от общ характер, свързани с настоящото и бъдещото функциониране на европейските структурни и инвестиционни фондове, които могат да се осъществяват, когато е целесъобразно, от ЕИБ;
е)
действия за разпространяване на информация, за подкрепа на изграждането на мрежи, провеждането на комуникационни дейности, повишаване на осведомеността и насърчаване на сътрудничеството и обмена на опит, включително с трети държави.
ж)
изграждане, експлоатация и свързване на компютърни системи за управление, мониторинг, одит, контрол и оценка;
з)
действия за подобряване на методите за оценка и обмена на информация относно практиките за оценяване;
и)
действия, свързани с одитирането;
й)
укрепване на националния и регионалния капацитет по отношение на инвестиционното планиране, оценката на нуждите, подготовката, изготвянето и използването на финансови инструменти, съвместни планове за действие и големи проекти, включително съвместни инициативи с ЕИБ;
к)
разпространение на добри практики с цел оказване на помощ за държавите-членки да укрепят капацитета на съответните партньори, посочени в член 5, и на обединенията на организации, в които участват;
л)
мерки за установяване, приоритизиране и прилагане на структурни и административни реформи в отговор на икономическите и социалните предизвикателства в държавите-членки, които отговарят на условията, посочени в член 24, параграф 1.
За постигането на по-висока степен на ефикасност в комуникациите с широката общественост и по-висока степен на единодействия между провежданите по инициатива на Комисията комуникационни дейности, разпределените съгласно настоящия регламент средства за комуникационни дейности също така допринасят за осъществяването на общата комуникация по политическите приоритети на Съюза, доколкото те са свързани с основните цели на настоящия регламент.
2. Всяка година Комисията изготвя посредством актове за изпълнение своите планове за типа действия, свързани с изброените в параграф 1 мерки, за които се предвижда принос от европейските структурни и инвестиционни фондове.
Член 59
Техническа помощ по инициатива на държавите-членки
1. По инициатива на дадена държава-членка европейските структурни и инвестиционни фондове могат да отпускат подкрепа за дейности по подготовка, управление, мониторинг, оценка, информация и комуникация, създаване на мрежи, разглеждане на жалби, както и контрол и одит. Европейските структурни и инвестиционни фондове могат да се използват от държавата-членка за финансиране на действия за намаляване на административната тежест за бенефициерите, включително електронни системи за обмен на данни, и действия за укрепване на капацитета на органите на държавите-членки и на бенефициерите за администриране и използване на тези фондове. Европейските структурни и инвестиционни фондове могат също да бъдат използвани за подкрепа на действия, целящи укрепването на капацитета на съответните партньори в съответствие с член 5, параграф 3, буква д) и за подкрепа на обмена на добри практики между тези партньори. Действията, посочени в настоящия параграф, могат да се отнасят до предходни и последващи програмни периоди.
2. Правилата за отделните фондове могат да добавят или изключват действия, които могат да се финансират от средствата за техническа помощ всеки европейски структурен и инвестиционен фонд.
ДЯЛ VII
ФИНАНСОВА ПОДКРЕПА ОТ ЕВРОПЕЙСКИТЕ СТРУКТУРНИ И ИНВЕСТИЦИОННИ ФОНДОВЕ
ГЛАВА I
Подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове
Член 60
Определяне на ставките на съфинансиране
1. В решението на Комисията за приемане на дадена програма се определя ставката на съфинансиране и максималният размер на подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове в съответствие с правилата за отделните фондове.
2 Осъществените по инициатива или от името на Комисията мерки за техническа помощ могат да бъдат финансирани на 100 %.
Член 61
Операции, които след приключване генерират нетни приходи
1. Настоящият член се прилага за операции, които след приключването си генерират нетни приходи. За целите на настоящия член „нетни приходи“ означава паричните потоци, заплащани директно от потребителите за стоки и услуги, предоставени с операцията, като такси, заплащани директно от потребителите за използването на инфраструктура, продажбата или отдаването под наем на земя или сгради или плащанията за услуги минус всички оперативни разходи и разходи за подмяна на недълготрайно оборудване за съответния период. Генерираните от операцията икономии от оперативните разходи се разглеждат като нетни приходи, освен ако не са компенсирани от равностойно намаляване на субсидиите за дейността.
Когато не всички инвестиционни разходи са допустими за съфинансиране, нетните приходи, посочени в първа алинея, се разпределят пропорционално между допустимите и недопустимите части от инвестиционните разходи.
2. Допустимите разходи за операцията, които ще се съфинансират от европейските структурни и инвестиционни фондове, се намаляват предварително при отчитане на потенциала на операцията да генерира нетни приходи през определен референтен период, който обхваща както периода на изпълнение на операцията, така и периода след приключване на нейното изпълнение.
3. Потенциалните нетни приходи от операцията се определят предварително по един от следните методи за избор на управляващия орган за дадения сектор, подсектор или тип операция:
а)
прилагане на фиксиран процент за нетните приходи за сектора или подсектора, приложим за операцията, както е определено в приложение V или в някой от делегираните актове, посочени във втора, трета и четвърта алинея;
б)
изчисляване на дисконтираните нетни приходи от операцията при отчитане на подходящия референтен период за сектора или подсектора, приложим за операцията, обичайно очакваната рентабилност за съответната категория инвестиция, прилагането на принципа „замърсителят плаща“ и, ако е необходимо, съображенията за справедливост, свързани с относителния просперитет на съответната държава-членка или регион.
На Комисията се предоставят правомощия в надлежно обосновани случаи да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за изменение на приложение V чрез коригиране на установените в него фиксирани проценти, при отчитане на историческите данни, потенциала за събиране на разходите, както и на принципа „замърсителят плаща“, където е приложимо.
На Комисията се предоставят правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за установяване на фиксираните проценти за сектори или подсектори в областта на ИКТ, научноизследователската и развойната дейност, иновациите и енергийната ефективност. Комисията нотифицира делегираните актове на Европейския парламент и на Съвета не по-късно от 30 юни 2015 г.
Освен това на Комисията се предоставят правомощието в надлежно обосновани случаи да приема делегирани актове в съответствие с член 149 във връзка с допълване в приложение V на сектори или подсектори, включително подсектори на секторите, които попадат в обхвата на определените в член 9, първа алинея тематични цели и получават подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове.
При прилагането на посочения в първа алинея, буква а) метод се смята, че всички нетни приходи, генерирани при изпълнението и след приключването на операцията, са взети предвид чрез прилагането на фиксирания процент и следователно те не се приспадат впоследствие от допустимите разходи за операцията.
Когато за даден нов сектор или подсектор е установена единна ставка чрез приемането на делегиран акт в съответствие с трета и четвърта алинея, управляващият орган може да избере да приложи метода, посочен в първа алинея, буква а), за нови операции във връзка със съответния сектор или подсектор.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които да определя метода, посочен в първа алинея, буква б). При прилагането на този метод нетните приходи, генерирани при изпълнението на операцията, от източници на приходи, които не са отчетени при определянето на потенциалните нетни приходи от тази операция, се приспадат от допустимите разходи за операцията най-късно при окончателното искане за плащане, подадено от бенефициера.
4. Методът, по който нетните приходи се приспадат от разходите за операцията, включени в искането за плащане, представено на Комисията, се определя в съответствие с националните правила.
5. Като алтернатива на прилагането на методите, установени в параграф 3, максималният процент на съфинансиране по член 60, параграф 1 може по искане на дадена държава-членка да бъде намален в момента на приемане на програма за приоритет или мярка, съгласно която за всички операции, подкрепени по този приоритет или мярка, може да се прилага единна ставка в съответствие с параграф 3, първа алинея, буква а). Намалението е не по-малко от сумата, получена, като се умножи максималният процент на съфинансиране от Съюза, приложим съгласно правилата за отделните фондове, по съответния фиксиран процент, посочен в член 3, първа алинея, буква а).
При прилагането на посочения в първа алинея метод се смята, че всички нетни приходи, генерирани при изпълнението и след приключването на операцията, са взети предвид чрез прилагането на намаления процент за съфинансиране и следователно те не се приспадат впоследствие от допустимите разходи за операциите.
6. Когато обективно не е възможно да се определят предварително приходите въз основа на някой от методите, посочени в параграфи 3 или 5, нетните приходи, генерирани в рамките на три години от приключването на операция или до крайния срок за представяне на документи за приключването на програма, определен в правилата за отделните фондове, в зависимост от това коя дата е по-ранна, се приспадат от декларираните пред Комисията разходи.
7. Параграфи 1-6 не се прилагат за:
а)
операции или части от операции, подкрепяни единствено от ЕСФ;
б)
операции, за които общият размер на допустимите разходи преди прилагането на параграфи 1-6 не надвишава 1 000 000 EUR;
в)
възстановима помощ, предмет на задължение за цялостно възстановяване, и награди;
г)
техническа помощ;
д)
подкрепа за или от финансови инструменти;
е)
операции, за които публичната подкрепа е под формата на еднократни суми или на покриване на единични разходи съгласно стандартна таблица;
ж)
операции, изпълнявани в рамките на съвместен план за действие;
з)
операции, за които сумите или процентите на подкрепа са определени в приложение I към Регламента за ЕЗФРСР.
Независимо от разпоредбите на първа алинея, буква б) от настоящия параграф, когато дадена държава-членка прилага параграф 5, тя може да включи в съответния приоритет или мярка операциите, за които общият размер на допустимите разходи преди прилагането на параграфи 1-6 не надвишава 1 000 000 EUR.
8. Освен това параграфи 1-6 не се прилагат за операции, за които подкрепата в рамките на програмата представлява:
а)
помощ de minimis;
б)
съвместима държавни помощи за МСП, когато се прилага интензитет на помощта или ограничение на размера на помощта във връзка с държавната помощ;
в)
съвместима държавни помощи, когато е била извършена индивидуална проверка на нуждите от финансиране в съответствие с приложимите правила за държавната помощ.
Независимо от разпоредбите на първа алинея, управляващият орган може да приложи параграфи 1-6 по отношение на операции, които попадат в обхвата на първа алинея, букви а)-в) от настоящия параграф, когато това е предвидено в националните правила.
ГЛАВА II
Специални правила за подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове за ПЧП
Член 62
Публично-частни партньорства (ПЧП)
Европейските структурни и инвестиционни фондове могат да се използват в подкрепа на операции на ПЧП („операция на ПЧП“). Такива операции на ПЧП съответстват на приложимото право, и по-конкретно относно държавната помощ и възлагането на обществени поръчки.
Член 63
Бенефициери по операции на ПЧП
1. По отношение на операция на ПЧП и чрез дерогация от член 2, точка 10 бенефициер може да бъде:
а)
публичноправна организация, която започва изпълнението на операция, или
б)
частноправна организация на държава-членка („частен партньор“), която е избрана или ще бъде избрана за изпълнението на операцията.
2. Публичноправната организация, която започва изпълнението на операцията на ПЧП, може да предложи частният партньор, който ще бъде избран след одобряване на операцията, да бъде бенефициерът за целите на подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове. В такъв случай решението за одобрение се взема, ако управляващият орган се увери, че избраният частен партньор изпълнява и поема всички приложими задължения на бенефициер съгласно настоящия регламент.
3. Частният партньор, избран за изпълнение на операцията, може да бъде заменен като бенефициер по време на изпълнението, когато това се налага съгласно реда и условията на ПЧП или финансовото споразумение между частния партньор и финансовата институция, съфинансиращи операцията. В такъв случай заместващият частен партньор или публичноправна организация става бенефициер, при условие че управляващият орган се увери, че заместващият партньор изпълнява и поема всички приложими задължения на бенефициер съгласно настоящия регламент.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за определяне на допълнителни правила относно замяна на бенефициер и относно съответните отговорности.
5. Замяната на бенефициер не се счита за промяна на собствеността по смисъла на член 71, параграф 1, буква б), ако тази замяна отговаря на приложимите условия, посочени в параграф 3 от настоящия член и в делегиран акт, приет по силата на параграф 4 от настоящия член.
Член 64
Подкрепа за операции на ПЧП
1. При операция на ПЧП, където бенефициерът е публичноправна организация, разходите за операция на ПЧП, които са направени и платени от частния партньор, могат чрез дерогация от член 65, параграф 2 да се смятат за направени и платени от бенефициер и да се включат в искане за плащане до Комисията, при условие че са спазени следните условия:
а)
бенефициерът е сключил споразумение за ПЧП с частен партньор;
б)
управляващият орган е проверил, че декларираните от бенефициера разходи са платени от частния партньор и че операцията съответства на приложимите право на Съюза и национално право, на програмата и на условията за подкрепа на операцията.
2. Плащанията към бенефициери, които се правят за разходите, включени в искането за плащане в съответствие с параграф 1, се извършват по гаранционна блокирана сметка, специално открита за тази цел на името на бенефициера.
3. Средствата, преведени по гаранционната блокирана сметка по параграф 2, се използват за плащания в съответствие със споразумението за ПЧП, включително за плащанията, които трябва да се направят в случай на прекратяване на споразумението за ПЧП.
4. На Комисията се предоставят правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за определяне на минималните изисквания, които да бъдат включени в споразуменията за ПЧП и които са необходими за прилагането на дерогацията, предвидена в параграф 1 от настоящия член, включително разпоредбите, свързани с прекратяване на споразумения за ПЧП и за целите на осигуряване на адекватна одитна следа.
ГЛАВА III
Допустимост на разходите и дълготрайност
Член 65
Допустимост
1. Допустимостта на разходите се определя въз основа на националните правила, освен в случаите, в които са определени специални правила във или въз основа на настоящия регламент или в правилата за отделните фондове.
2. Разходите са допустими за финансиране от европейските структурни и инвестиционни фондове, ако те са направени от бенефициер и платени между датата на изпращане на програмата до Комисията или от 1 януари 2014 г. - в зависимост от това коя дата е по-ранна - и 31 декември 2023 г. Освен това разходите са допустими за финансиране от ЕЗФРСР единствено когато разплащателната агенция действително е изплатила съответната помощ в периода 1 януари 2014 г. - 31 декември 2023 г.
3. Чрез дерогация от параграф 2 разходите по линия на инициативата за младежка заетост са допустими от 1 септември 2013 г.
4. В случай на разходи, възстановявани съгласно член 67, параграф 1, първа алинея, букви б) и в), действията, съставляващи основание за възстановяването на разходите, трябва да са извършени между 1 януари 2014 г. и 31 декември 2023 г.
5. Чрез дерогация от параграф 4, началната дата във връзка с разходите, възстановени въз основа на член 67, параграф 1, първа алинея, букви б) и в) за действия по линия на инициативата за младежка заетост, е 1 септември 2013 г.
6. Не се избират за финансиране от европейските структурни и инвестиционни фондове операции, които са били физически завършени или изцяло осъществени преди подаването на заявление за финансиране по програмата от страна на бенефициера до управляващия орган, независимо дали всички свързани плащания са направени от бенефициера или не.
7. Настоящият член не засяга правилата за допустимост на техническата помощ по инициатива на Комисията, определени в член 58.
8. Настоящият параграф се прилага за операции, при чието изпълнение се генерират приходи и за които не се прилагат член 61, параграфи 1-6.
Допустимите разходи за операцията, които ще се съфинансират от европейските структурни и инвестиционни фондове, се намаляват с нетните приходи, които не са взети предвид при одобряването на операцията, а са генерирани пряко едва през периода на нейното изпълнение, най-късно при окончателното искане за плащане, подадено от бенефициера. Когато не всички разходи са допустими за съфинансиране, нетните приходи се разпределят пропорционално между допустимите и недопустимите части от разходите.
Настоящият параграф не се прилага за:
а)
техническа помощ;
б)
финансови инструменти;
в)
възстановима помощ, предмет на задължение за цялостно възстановяване;
г)
награди;
д)
операции, предмет на правилата за държавни помощи;
е)
операции, за които обществената подкрепа е под формата на еднократни суми или стандартни таблици с разходи за единица продукт, при условие че нетните приходи са били взети предвид предварително;
ж)
операции, изпълнени съгласно съвместен план за действие, при условие че нетните приходи са били взети предвид предварително;
з)
операции, за които сумите или процентите на подкрепа са определени в приложение I към Регламента за ЕЗФРСР; или
и)
операции, за които общият допустим разход не превишава 50 000 EUR.
За целите на настоящия член и на член 61 всяко плащане, получено от бенефициера, произтичащо от договорна санкция в резултат на нарушение на договора между бенефициера и трета страна или страни или извършено в резултат на оттеглянето на оферта от трета страна, избрана по правилата за възлагане на обществени поръчки („депозит“), не се смята за приход и не се приспада от допустимите разходи за операцията.
9. Разходи, станали допустими в резултат на изменение в програма, са допустими единствено от датата на подаване на искането за изменение до Комисията или, в случай че се прилага член 96, параграф 11, от датата на влизане в сила на решението за изменение на програмата.
По отношение на ЕФМДР в правилата за отделните фондове може да се предвиди дерогация от първа алинея.
10. Чрез дерогация от параграф 9, в Регламента за ЕЗФРСР могат да бъдат установени специални разпоредби относно датата на начало на допустимост.
11. Дадена операция може да получава подкрепа от един или няколко европейски структурни и инвестиционни фонда или една или няколко програми, както и от други инструменти на Съюза, при условие че разходната позиция, включена в искане за плащане за възстановяване на средства от един от европейските структурни и инвестиционни фондове, не получава подкрепа от друг фонд или инструмент на Съюза, или подкрепа от същия фонд по друга програма.
Член 66
Форми на подкрепа
Европейските структурни и инвестиционни фондове се използват за осигуряване на подкрепа под формата на безвъзмездни средства, награди, възстановима помощ и финансови инструменти, или комбинация от тях.
В случай на възстановима помощ, подкрепата, възстановена на организацията, която я е предоставила, или на друг компетентен орган на държавата-членка, се държи в отделна сметка или се отделя чрез сметкови кодове и се използва отново за същата цел или в съответствие с целите на програмата.
Член 67
Форми на предоставяне на безвъзмездни средства и възстановима помощ
1. Безвъзмездните средства и възстановимата помощ могат да бъдат отпускани под формата на:
а)
възстановяване на действително направени и платени допустими разходи, заедно с - когато е приложимо - приноси в натура и обезценяване;
б)
стандартна таблица на разходите за единица продукт;
в)
еднократни суми, които не надхвърлят 100 000 EUR публичен принос;
г)
финансиране с единна ставка, определено чрез прилагане на процент към една или няколко определени категории разходи.
Правилата за отделните фондове могат да ограничават формите на безвъзмездна помощ или възстановима помощ, приложими към определени операции.
2. Чрез дерогация от параграф 1, в Регламента за ЕФМДР могат да бъдат установени допълнителни форми на безвъзмездна помощ и методи на изчисляване.
3. Възможностите, посочени в параграф 1, могат да се комбинират само когато всяка възможност обхваща различна категория разходи или когато те се използват за различни проекти, които са част от една операция или за последващи фази на операция.
4. Когато дадена операция или проект, част от операция, се осъществява изключително чрез възлагане на обществени поръчки за строителни работи, стоки или услуги, се прилага единствено първа алинея, буква а). Когато възлагането на поръчки в рамките на дадена операция или проект, част от операция, е ограничено само до определени категории разходи, могат да бъдат прилагани всички възможности, посочени в параграф 1.
5. Размерите на сумите, посочени в първа алинея, букви б), в) и г), се определят по един от следните начини:
а)
коректен, справедлив и проверим метод на изчисление, основаващ се на:
i)
статистически данни или друга обективна информация;
ii)
проверени данни за минали периоди за отделните бенефициери; или
iii)
прилагането на обичайните практики за осчетоводяване на разходите на отделните бенефициери;
б)
в съответствие с правилата за прилагането на съответни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и единни ставки, прилагани в други политики на Съюза за подобен тип операция и бенефициер;
в)
в съответствие с правилата за прилагането на съответни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и единни ставки, прилагани в рамките на схеми за предоставяне на безвъзмездни средства, финансирани изцяло от държавата-членка за подобен тип операция и бенефициер;
г)
ставки, установени с настоящия регламент или с правилата за отделните фондове;
д)
специфични методи за определяне на сумите, установени в съответствие с правилата за отделните фондове.
6. Документите, установяващи условията за предоставяне на подкрепа за всяка операция, установяват метода, приложим за определянето на разходите за операцията и условията за изплащане на безвъзмездните средства.
Член 68
Финансиране с единни ставки за непреки разходи и разходи за персонал относно безвъзмездни средства и възстановима помощ
1. Когато изпълнението на операция поражда непреки разходи, те могат да бъдат изчислени като единна ставка по един от следните начини:
а)
единна ставка в размер до 25 % от допустимите преки разходи, при условие че ставката се изчислява въз основа на коректен, справедлив и проверим метод на изчисление или метод, прилаган в рамките на схеми за предоставяне на безвъзмездни средства, финансирани изцяло от държавата-членка, за подобен тип операция и бенефициер;
б)
единна ставка в размер до 15 % от допустимите преки разходи за персонал, без да се изисква от държавата-членка да извършва изчисления за определянето на приложимата ставка;
в)
единна ставка, прилагана към допустимите преки разходи въз основа на съществуващите методи и съответстващите ставки, приложими в политиките на Съюза за подобен тип проект и бенефициер.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149 относно определянето на единната ставка и на свързаните методи, посочени в първа алинея, буква в) от настоящия параграф.
2. За целите на определянето на разходите за персонал, свързани с изпълнението на дадена операция, приложимата почасова ставка може да бъде изчислена, като годишните брутни разходи за трудови възнаграждения в счетоводните отчети за последната година се разделят на 1 720 часа.
Член 69
Специални правила за допустимост за безвъзмездни средства и възстановима помощ
1. Приносът в натура под формата на предоставяне на строителни работи, стоки, услуги, земя и недвижимо имущество, за които няма плащане в брой, подкрепено с фактури или счетоводни документи с еквивалентна доказателствена стойност, могат да бъдат допустими, при условие че правилата за допустимост на европейските структурни и инвестиционни фондове и на програмата го предвиждат това и че са изпълнени всички от следните критерии:
а)
публичната подкрепа, изплатена на операцията, което включва принос в натура, не надвишава общата стойност на допустимите разходи, с изключение на приноса в натура, към момента на приключване на операцията;
б)
стойността, приписана на приноса в натура, не надхвърля разходите, които обикновено се приемат на съответния пазар;
в)
стойността и предоставянето на приноса могат да бъдат независимо оценени и проверени;
г)
в случай на предоставяне на земя или недвижимо имущество може да бъде направено плащане в брой за целите на лизингово споразумение с номинален годишен размер, не по-голям от една единица от валутата на държавата-членка;
д)
в случай на принос в натура под формата на безплатен труд стойността на този труд се определя, като се вземе предвид провереното отработено време и ставката на заплащане на еквивалентен труд.
Стойността на земята или недвижимото имущество, посочени в първа алинея, буква г) от настоящия параграф, се удостоверява от независим квалифициран експерт или надлежно оправомощена официална структура и не надвишава границата, определена в параграф 3, буква б)
2. Амортизационните разходи могат да бъдат считани за допустим разход, когато са изпълнение следните условия:
а)
правилата за допустимост на програмата позволяват това;
б)
размерът на разходите е надлежно удостоверен с придружаваща документация, имаща равностойна доказателствена стойност на фактури за допустими разходи, в случаите, в които разходите се възстановяват по начина, посочен в член 67, параграф 1, първа алинея, буква а);
в)
разходите се отнасят изключително за периода на подкрепата на операцията;
г)
за придобиването на амортизираните активи не са допринесли публични безвъзмездни средства.
3. Следните разходи не са допустими за финансиране от европейските структурни и инвестиционни фондове и от размера на подкрепата, прехвърлена от Кохезионния фонд в МСЕ, както е посочено в член 92, параграф 6:
а)
лихви по дългове, с изключение свързани с безвъзмездни средства, предоставени под формата на лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси;
б)
закупуването на незастроени и застроени земи на стойност над 10 % от общите допустими разходи за съответната операция. За изоставени земи и за такива, използвани преди това за промишлени цели, които включват сгради, това ограничение се увеличава на 15 %. При изключителни и добре обосновани случаи може да се разреши по-висок процент от горепосочените проценти за операции, свързани със съхранение на околната среда;
в)
данък върху добавената стойност, освен когато не е възстановим по националното законодателство за облагане с ДДС.
Член 70
Допустимост на операциите в зависимост от местоположението
1. Операциите, подкрепени от европейските структурни и инвестиционни фондове, се осъществяват в програмния район, като се прилагат дерогациите, посочени в параграфи 2 и 3 и правилата за отделните фондове.
2. Управляващият орган може да приеме осъществяването на дадена операция извън програмния район, но в границите на Съюза, при условие че са изпълнени всички от следните условия:
а)
операцията е в полза на програмния район;
б)
общата сума, разпределена по програмата за операции извън програмния район, не надвишава 15 % от подкрепата от ЕФРР, от Кохезионния фонд и от ЕФМДР на ниво приоритет или 5 % от подкрепата от ЕЗФРСР на ниво програма;
в)
мониторинговият комитет е дал съгласието си за съответната операция или съответните видове операции;
г)
задълженията на органите по програмата във връзка с управлението, контрола и одита по отношение на операцията, се изпълняват от органите, които отговарят за програмата, по която проектът получава подкрепа, или те сключват споразумения с органите в района, в който се осъществява операцията.
3. За операции, свързани с дейности за оказване на техническа помощ или популяризиране, могат да се правят разходи извън границите на Съюза, ако са изпълнени условията, определени в параграф 2, буква а) и задълженията във връзка с управлението, контрола и одита по отношение на операцията.
4. Параграфи 1-3 не се прилагат по отношение на програми по цел „Европейско териториално сътрудничество“, а параграфи 2 и 3 не се прилагат за операции, подкрепени от ЕСФ.
Член 71
Дълготрайност на операциите
1. Операциите, включващи инвестиции в инфраструктура или производствени инвестиции, възстановяват приноса от европейските структурни и инвестиционни фондове, ако в срок от пет години от крайното плащане към бенефициера или в рамките на периода от време, определен в правилата за държавна помощ - когато е приложимо - подлежат на едно от следните:
а)
прекратяване или преместване на производствена дейност извън програмния район;
б)
промяна на собствеността на дадена позиция от инфраструктурата, която дава на дадено търговско дружество или публичноправна организация неправомерно преимущество;
в)
значителна промяна, която засяга естеството, целите или условията за изпълнение и която би довела до подкопаване на нейните първоначални цели.
Неправомерно платените суми във връзка с операцията се възстановяват от държавата-членка пропорционално спрямо периода, за който изискванията не са били изпълнени.
Държавите-членки могат да съкратят сроковете, посочени в първа алинея, на три години в случай на поддържане на инвестиции или работни места, създадени от МСП.
2. Операциите, включващи инвестиции в инфраструктура или производствени инвестиции, възстановяват приноса от европейските структурни и инвестиционни фондове, ако в срок от 10 години от крайното плащане към бенефициера производствената дейност е преместена извън Съюза, с изключение на случаите, когато бенефициер е МСП. Когато приносът от европейските структурни и инвестиционни фондове приеме формата на държавна помощ, периодът от 10 години се заменя със срок, приложим съгласно правилата за държавни помощи.
3. Операциите, подкрепяни от ЕСФ, и операциите, подкрепяни от другите европейски структурни и инвестиционни фондове, които не са инвестиции в инфраструктура или производствени инвестиции, възстановяват приноса от фонда само когато са обвързани със задължение за поддържане на инвестициите съгласно приложимите правила за държавните помощи и когато претърпяват прекратяване или преместване на производствена дейност в рамките на периода, определен в тези правила.
4. Параграфи 1, 2 и 3 не се прилагат по отношение на принос за или от финансови инструменти или за операции, които претърпяват прекратяване на производствената дейност поради несъстоятелност, която не е с измамна цел.
5. Параграфи 1, 2 и 3 не се прилагат по отношение на физически лица, които са бенефициери на подкрепа за инвестиции и след изпълнението на инвестиционната операция отговорят на изискванията за получаване на подкрепа и получат такава подкрепа съгласно Регламент (ЕС) № 1309/2013 на Европейския парламент и на Съвета в случаите, в които съответните инвестиции са пряко свързани с вида дейност, определен като допустим за подкрепа по Европейския фонд за приспособяване към глобализацията.
ДЯЛ VIII
УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
ГЛАВА I
Системи за управление и контрол
Член 72
Общи принципи на системите за управление и контрол
Системите за управление и контрол, в съответствие с член 4, параграф 8, предвиждат:
а)
описание на функциите на всяка организация, участваща в управлението и контрола, и разпределението на функциите в рамките на всяка организация;
б)
спазване на принципа на разделение на функциите между и в рамките на тези организации;
в)
процедури за гарантиране на правилността и редовността на декларираните разходи;
г)
компютризирани системи за счетоводство, съхраняване и предаване на финансови данни и данни за показателите с цел мониторинг и докладване;
д)
системи за докладване и мониторинг, в случаите, в които отговорната организация е възложила изпълнението на задачи на друга организация;
е)
уредба за извършване на одит на функционирането на системите за управление и контрол;
ж)
системи и процедури, които гарантират адекватна одитна следа;
з)
предотвратяване, откриване и поправяне на нередности, включително и на измами, и събиране на неправомерно платени суми, заедно с всички дължими лихви за просрочени плащания.
Член 73
Отговорности при споделено управление
В съответствие с принципа на споделено управление държавите-членки и Комисията са отговорни за управлението и контрола на програмите съгласно определените им в настоящия регламент отговорности и правилата за отделните фондове.
Член 74
Отговорности на държавите-членки
1. Държавите-членки изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и поемат произтичащите от това отговорности, които са предвидени в правилата относно съвместното управление, съдържащи се във Финансовия регламент и в правилата за отделните фондове.
2. Държавите-членки гарантират, че системите им за управление и контрол на програмите са създадени в съответствие с правилата за отделните фондове и че тези системи функционират ефективно.
3. Държавите-членки гарантират, че съществува ефективна уредба за разглеждане на жалби във връзка с европейските структурни и инвестиционни фондове. За обхвата, правилата и процедурите във връзка с тези разпоредби отговарят държавите-членки съгласно тяхната институционална и правна рамка. При поискване държавите-членки разглеждат подадени в Комисията жалби, които попадат в обхвата на уредбата им. При поискване държавите-членки уведомяват Комисията за резултатите от тези разглеждания.
4. Всеки официален обмен на информация между държавите-членки и Комисията се извършва посредством електронна система за обмен на данни. Комисията приема актове за изпълнение за установяване на условията и реда, на които трябва да отговаря системата за обмен. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
ГЛАВА II
Правомощия и отговорности на Комисията
Член 75
Правомощия и отговорности на Комисията
1. Комисията се уверява въз основа на наличната информация, включително информация относно определянето на организации, които да отговарят за управлението и контрола, за документите, предоставяни всяка година от тези определени организации в съответствие с член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, контролните доклади, годишните доклади за изпълнението и проведените от националните органи и от органите на Съюза одити, че държавите-членки са създали системи за управление и контрол, които отговарят на изискванията на настоящия регламент и правилата за отделните фондове и че тези системи функционират ефективно в процеса на изпълнение на програмите.
2. Длъжностните лица на Комисията или упълномощени представители на Комисията могат да извършват одити или проверки на място, при условие че на компетентния национален орган бъде дадено предизвестие от поне 12 работни дни, освен при спешни случаи. Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита необходимостта да се избегне неоправдано дублиране на одитите и проверките, извършвани от държавите-членки, равнището на риска за бюджета на Съюза и необходимостта да се сведе до минимум административната тежест за бенефициерите в съответствие с правилата за отделните фондове. Обхватът на такива одити или проверки може да включва по-специално проверка на ефективното функциониране на системите за управление и контрол по дадена програма или част от нея, на операциите и оценка на доброто финансово управление на операциите или програмите. В такива одити или проверки могат да участват длъжностни лица или упълномощени представители на държавата-членка.
Длъжностните лица на Комисията или упълномощените представители на Комисията, надлежно оправомощени да извършват одити или проверки на място, имат достъп до всички необходими досиета, документи и метаданни, независимо от носителя, на който се съхраняват, свързани с операции, подкрепяни от европейските структурни и инвестиционни фондове, или до системите за управление и контрол. Държавите-членки предоставят копия на такива досиета, документи и метаданни на Комисията при поискване.
Определените в настоящия параграф правомощия не засягат прилагането на национални разпоредби, които запазват някои действия за конкретно определени от националното законодателство служители. Длъжностните лица и упълномощените представители на Комисията не участват, inter alia, в посещения по домовете или в официални разпити на лица в рамките на националното законодателство. Такива длъжностни лица или представители обаче имат достъп до информацията, получена по този начин, без да се засяга компетентността на националните съдилища и при пълно зачитане на основните права на засегнатите правни субекти.
3. Комисията може да изиска от дадена държава-членка да предприеме необходимите действия с оглед осигуряване на ефективното функциониране на нейните системи за управление и контрол или да провери правомерността на разходите в съответствие с правилата за отделните фондове.
ДЯЛ IX
ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ, РАЗГЛЕЖДАНЕ И ПРИЕМАНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ, ОТМЯНА
ГЛАВА I
Финансово управление
Член 76
Бюджетни задължения
Поемането на бюджетни задължения от страна на Съюза по отношение на всяка програма се извършва на годишни вноски за всеки от фондовете в периода между 1 януари 2014 г. и 31 декември 2020 г. Бюджетните задължения, свързани с резерва за изпълнение във всяка програма, се определят отделно от останалото разпределяне на средствата за програмата.
Решението на Комисията за приемане на дадена програма се явява решение за финансиране по смисъла на член 84 от Финансовия регламент, а след нотифицирането си на засегната държава-членка - правно задължение по смисъла на посочения регламент.
Бюджетните задължения за първата вноска за всяка програма се поема след приемането на програмата от Комисията.
Бюджетните задължения за следващите вноски се поемат от Комисията преди 1 май всяка година въз основа на решението, посочено във втора алинея от настоящия член, освен в случаите, в които се прилага член 16 от Финансовия регламент.
След прилагането на рамката за изпълнение в съответствие с член 22, когато не са постигнати етапните цели по приоритетите, Комисията при необходимост отменя съответните кредити, определени за дадените програми като част от резерва за изпълнение, и ги предоставя отново за програмите, за които разпределените средства са увеличени в резултат от изменение, одобрено от Комисията в съответствие с член 22, параграф 5.
Член 77
Общовалидни правила за плащанията
1. Плащанията от страна на Комисията на приноса от европейските структурни и инвестиционни фондове за всяка програма се извършва в съответствие с бюджетните кредити и при условие че са налични средства. Всяко плащане се регистрира в най-рано откритите бюджетни задължения на съответния фонд.
2. Плащанията, свързани със задълженията по резерва за изпълнение, не се извършват преди окончателното разпределяне на резерва за изпълнение в съответствие с член 22, параграфи 3 и 4.
3. Плащанията са под формата на предварително финансиране, междинни плащания и плащане на окончателното салдо.
4. За формите на подкрепа по член 67, параграф 1, първа алинея, букви б), в) и г) и по членове 68 и 69 разходите, изчислени въз основа на приложимата база, се разглеждат като допустим разход.
Член 78
Общовалидни правила за изчисляване на междинните плащания и плащането на окончателното салдо
Правилата за изчисляването на размера на сумата, която се възстановява като междинни плащания, както и на окончателното салдо, се определят в правилата за отделните фондове. Размерът на тази сума е функция на конкретната ставка на съфинансиране, приложима към допустимите разходи.
Член 79
Искания за плащане
1. Специфичната процедура и информацията, която следва да бъде подавана в исканията за плащане във връзка с всеки европейски структурен и инвестиционен фонд, се определят в правилата за отделните фондове.
2. Искането за плащане, което трябва да бъде представено на Комисията, предоставя цялата информация, необходима на Комисията с оглед изготвянето на отчети в съответствие с член 68, параграф 3 от Финансовия регламент.
Член 80
Използване на еврото
Сумите, посочени в програмите, представени от държавите-членки, прогнозите за разходите, отчетите за разходите, исканията за плащане, отчетите и разходите, посочени в годишния и в окончателния доклад за изпълнението, се дават в евро.
Член 81
Изплащане на първоначално предварително финансиране
1. След решението на Комисията за приемане на програмата Комисията изплаща първоначална сума за предварително финансиране за целия програмен период. Първоначалното предварително финансиране се изплаща на вноски в съответствие с бюджетните нужди. Размерът на тези вноски се определя в правилата за отделните фондове.
2. Първоначалното предварително финансиране се използва само за плащания към бенефициерите при изпълнението на програмата. То се предоставя без отлагане на отговорната за случая структура.
Член 82
Уравняване на първоначалното предварително финансиране
Първоначално платената като предварително финансиране сума се уравнява напълно в сметките на Комисията не по-късно от приключването на програмата.
Член 83
Прекъсване на крайния срок за плащане
1. Изтичането на срока за искане за междинно плащане може да бъде прекъснато от оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по смисъла на Финансовия регламент за максимален срок от шест месеца, ако:
а)
вследствие на сведенията, предоставени от национален одитен орган или одитен орган на Съюза, са налице явни доказателства, които говорят за съществуването на съществен недостатък във функционирането на системата за управление и контрол;
б)
оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити трябва да направи допълнителни проверки, когато на вниманието му се постави информация, че разходите, посочени в дадено искане за плащане, са свързани с нередност със значителни финансови последици;
в)
не е представен някой от документите, изисквани по силата на член 59, параграф 5 от Финансовия регламент.
Държавата-членка може да приеме удължаване на срока за прекъсване с още 3 месеца.
По отношение на ЕФМДР в правилата за отделните фондове може да се предвидят и допълнителни основания за прекъсване на плащанията, свързани с неспазване на правилата, приложими съгласно общата политика в областта на рибарството, които основания са пропорционални, отчитащи естеството, тежестта, продължителността и повтаряемостта на неспазването.
2. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити ограничава прекъсването само до частта от разходите, обхваната от искането за плащане, носещо характеристиките, посочени в параграф 1, първа алинея, освен при невъзможност да се установи засегнатата част от разходите. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити незабавно информира писмено държавата-членка и управляващия орган за причините за прекъсването и ги приканва да поправят ситуацията. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити слага край на прекъсването веднага след като бъдат предприети необходимите мерки.
ГЛАВА II
Проверка и приемане на отчети
Член 84
Краен срок за проверка и приемане на отчети от Комисията
До 31 май на годината след края на счетоводния период Комисията осъществява процедури за проверка и приемане на отчетите съгласно член 59, параграф 6 от Финансовия регламент и уведомява държавата-членка дали приема, че отчетите са пълни, точни и верни в съответствие с правилата за отделните фондове.
ГЛАВА III
Финансови корекции
Член 85
Финансови корекции от страна на Комисията
1. Комисията прави финансови корекции, като отменя целия или част от приноса на Съюза в дадена програма и извършва събиране от държавата-членка, с цел изключване от финансиране от Съюза на разходи, които са направени в нарушение на приложимото право.
2. Нарушението на приложимото право води до финансова корекция само във връзка с разходите, които са декларирани на Комисията, и когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
нарушението е повлияло подбора на операция от страна на отговорната за подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове структура или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се установи това въздействие, но съществува основателен риск нарушението да е имало подобен ефект;
б)
нарушението е повлияло размера на разходите, заявени за възстановяване от бюджета на Съюза или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се даде количествено изражение на неговите финансови последици, но съществува основателен риск нарушението да е имало подобен ефект.
3. При вземането на решение относно финансова корекция по параграф 1 Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита естеството и сериозността на нарушението на приложимото право и неговите финансови отражения върху бюджета на Съюза. Комисията информира Европейския парламент относно взетите решения за прилагане на финансови корекции.
4. Критериите и процедурите за прилагането на финансови корекции се определят в правилата за отделните фондове.
ГЛАВА IV
Отмяна
Член 86
Принципи
1. Всички програми подлежат на процедура по отмяна, въз основа на принципа, че сумите, свързани със задължение, които не бъдат обхванати от предварително финансиране или чрез искане за плащане в рамките на определен срок, се отменят, включително всяко искане за плащане, при което цялото плащане или част от него подлежи на прекъсване на крайния срок за плащането или прекратяване на плащанията.
2. Задължението, свързано с последната година от периода, се отменя в съответствие с правилата, които се спазват за приключването на програмите.
3. Правилата за отделните фондове уточняват точното прилагане на правилото за отмяна за всеки един от европейските структурни и инвестиционни фондове.
4. Всяка част от задълженията, която все още е открита, се отменя, ако някой от документите, изисквани за приключването, не е бил представен на Комисията в сроковете, определени в правилата за отделните фондове.
5. Бюджетните задължения по отношение на резерва за изпълнение подлежат само на процедурата за отмяна, определена в параграф 4.
Член 87
Изключване от отмяна
1. Засегнатата от отмяната сума се намалява със суми, равностойни на тази част оте бюджетното задължение, за която:
а)
операциите са спрени поради съдебно производство или административно обжалване със суспензивен ефект; или
б)
е било невъзможно да се внесе искане за плащане поради причини, дължащи се на форсмажорни обстоятелства, които сериозно засягат изпълнението на цялата или на част от програмата.
Националните органи, които твърдят, че са били налице форсмажорни обстоятелства съгласно първа алинея, буква б), трябва да докажат преките последствия от форсмажорните обстоятелства върху изпълнението на цялата или на част от програмата.
За целите на първа алинея, букви а) и б) намалението може да бъде поискано веднъж, в случай че спирането или форсмажорните обстоятелства са продължили не повече от една година, или няколко пъти, който отговаря на продължителността на форсмажорните обстоятелства или на броя на годините между датата на съдебното или административно решение, спиращо изпълнението на операцията, и датата на окончателното съдебно или административно решение.
2. До 31 януари държавата-членка предава на Комисията информация относно посочените в параграф 1, първа алинея, букви а) и б) изключения за сумата, която е трябвало да бъде декларирана към края на предходната година.
Член 88
Процедура
1. Комисията своевременно информира държавата-членка и управляващия орган, когато е налице риск от прилагане на правилото за отмяна по член 86.
2. Въз основа на информацията, която е получила към 31 януари, Комисията уведомява държавата-членка и управляващия орган относно размера на подлежащите на отмяна средства в резултат на тази информация.
3. Държавата-членка разполага с два месеца, за да се съгласи със сумата, която трябва да бъде отменена, или да представи коментари.
4. До 30 юни държавите-членки представят на Комисията преразгледан план за финансиране, отразяващ за съответната финансова година на намаления размер на подкрепата по един или повече приоритети на програмата, като взема предвид разпределението по фонд и по категория на региона, където е целесъобразно. В противен случай Комисията преразглежда плана за финансиране, като намалява приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове за съответната финансова година. Това намаление се разпределя пропорционално между всички приоритети.
5. Не по-късно от 30 септември Комисията изменя решението за приемане на програмата чрез актове за изпълнение.
ТРЕТА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ, ПРИЛОЖИМИ ЗА ЕФРР, ЕСФ И КОХЕЗИОННИЯ ФОНД
ДЯЛ I
ЦЕЛИ И ФИНАНСОВА РАМКА
ГЛАВА I
Мисия, цели и географски обхват на подкрепата
Член 89
Мисия и цели
1. Фондовете съдействат за разработването и прилагането на действията на Съюза, които водят до укрепване на неговото икономическо, социално и териториално сближаване в съответствие с член 174 от ДФЕС.
Действията, подкрепяни от фондовете, допринасят също така за осъществяването на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
2. С оглед допринасяне към целите, посочени в параграф 1, следните цели се преследват:
а)
„Инвестиции за растеж и работни места“ в държавите-членки и в регионите, подкрепяна от фондовете; и
б)
„Европейско териториално сътрудничество“, подкрепяна от ЕФРР.
Член 90
Цел „Инвестиции за растеж и работни места“
1. Структурните фондове подкрепят целта „Инвестиции за растеж и работни места“ във всички региони, съответстващи на ниво 2 на общата класификация на териториалните единици за статистиката („региони от ниво 2 по NUTS“), създадена с Регламент (ЕО) № 1059/2003, изменен с Регламент (ЕО) № 105/2007.
2. Средствата за целта „Инвестиции за растеж и работни места“ се разпределят между следните три категории региони от ниво 2 по NUTS:
а)
по-слабо развити региони, чийто БВП на глава от населението е по-малък от 75 % от средния БВП на ЕС-27;
б)
региони в преход, чийто БВП на глава от населението е между 75 % и 90 % от средния БВП на ЕС-27;
в)
по-силно развити региони, чийто БВП на глава от населението е над 90 % от средния за ЕС-27.
Класифицирането на регионите по една от трите категории региони се определя въз основа на съотношението между БВП на глава от населението на всеки регион, измерен с паритет на покупателната способност (ППС) и изчислен въз основа на данни на Съюза за периода 2007-2009 г., и средния БВП за ЕС-27 през същия референтен период.
3. Кохезионният фонд подкрепя държавите-членки, чийто БНД на глава от населението, измерен с ППС и изчислен въз основа на данни на Съюза за периода 2008-2010 г., е по-нисък от 90 % от средния БНД на глава от населението за ЕС-27 през същия референтен период.
Държавите-членки, допустими за финансиране по Кохезионния фонд през 2013 г., но чийто номинален БНД на глава от населението надвишава 90 % от средния БНД на глава от населението за ЕС-27, изчислен съгласно първа алинея, получават подкрепа от Кохезионния фонд на преходно и специално основание.
4. Незабавно след влизането в сила на настоящия регламент Комисията приема с акт за изпълнение решение за определяне на списъка на регионите, които отговарят на критериите на трите категории региони, посочени в параграф 2, и на държавите-членки, които отговарят на критериите по параграф 3. Този списък е валиден от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
5. През 2016 г. Комисията прави преглед на допустимостта на държавите-членки за подкрепа от Кохезионния фонд, въз основа на данни на Съюза за БНД в периода 2012-2014 г. за ЕС-27. Тези държави-членки, чийто номинален БНД на глава от населението е под 90 % от средния БНД на глава от населението за ЕС-27, стават отново допустими за подкрепа от Кохезионния фонд, а държавите-членки, които са били допустими за Кохезионния фонд и чийто номинален БНД на глава на населението надвишава 90 %, губят своята допустимост и получават подкрепа от Кохезионния фонд на преходно и специално основание.
ГЛАВА II
Финансова рамка
Член 91
Средства за икономическо, социално и териториално сближаване
1. Наличните средства за поемане на бюджетни задължения за икономическо, социално и териториално сближаване за периода 2014 - 2020 г. са в размер на 325 145 694 739 EUR по цени от 2011 г. в съответствие с годишното разпределение, посочено в приложение VI, от които 322 145 694 739 EUR представляват глобалните средства, разпределени за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, и 3 000 000 000 EUR представляват специално разпределени средства за инициативата за младежка заетост. За целите на програмирането и последващото включване в бюджета на Съюза размерът на средствата за икономическо, социално и териториално сближаване се индексира с 2 % годишно.
2. Чрез актове за изпълнение Комисията приема решение, в което се определят годишното разпределение на глобалните средства по държава-членка по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ и по цел „Европейско тероториално сътрудничество“ и годишното разпределение на специално разпределените средства за инициативата за младежка заетост по държава-членка, както и списъкът на допустимите региони в съответствие с критериите и методологията, определени съответно в приложения VII и VIII, без да се засяга параграф 3 от настоящия член или член 92, параграф 8.
3. 0,35 % от глобалните средства се разпределят за техническа помощ, предоставяна по инициатива на Комисията, след приспадане на подкрепата по МСЕ, както е посочено в член 92, параграф 7, както и помощта за най-нуждаещото се население съгласно посоченото в член 92, параграф 7.
Член 92
Средства за цел „Инвестиции за растеж и работни места“ и цел „Европейско териториално сътрудничество“
1. Средствата за цел „Инвестиции за растеж и работни места“ възлизат на 96,33 % от глобалните средства (т.е. общо 313 197 435 409 EUR) и се разпределят както следва:
а)
52,45 % (т.е. общо 164 279 015 916 EUR) за по-слабо развитите региони;
б)
10,24 % (т.е. общо 32 084 931 311 EUR) за регионите в преход;
в)
15,67 % (т.е. общо 49 084 308 755 EUR) за по-силно развитите региони;
г)
21,19 % (т.е. общо 66 362 384 703 EUR) за държавите-членки, подкрепяни от Кохезионния фонд;
д)
0,44 % (т.е. общо 1 386 794 724 EUR) като допълнително финансиране за най-отдалечените региони, посочени в член 349 от ДФЕС, и регионите от ниво 2 по NUTS, отговарящи на критериите, определени в член 2 от Протокол № 6 към Договора за присъединяването на Австрия, Финландия и Швеция.
2. В допълнение към сумите, посочени в член 91 ив параграф 1 от настоящия член, за 2014 г. и 2015 г. се отпускат допълнителни суми от съответно 94 200 000 EUR и 92 400 000 EUR, както е посочено в „Допълнително коригиране“ съгласно приложение VII. Тези суми се определят в решението на Комисията, посочено в член 91, параграф 2.
3. През 2016 г., в своите технически корекции за 2017 г. в съответствие с членове 4 и 5 от Регламент (ЕС, Euratom) № 1311/2013 на Съвета., Комисията преразглежда общия размер на разпределените средства по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ на всяка държава-членка за периода 2017-2020 г., като прилага метода за разпределяне, посочен в параграфи 1-16 от приложение VII, въз основа на последната налична статистика и на сравнението, за държавите-членки, за които се прилага таван, между съвкупния национален БВП, наблюдаван за годините 2014-2015 г., и съвкупния национален БВП, прогнозиран за същия период през 2012 г. в съответствие с параграф 10 от приложение VII. Когато е налице кумулативно отклонение от повече от +/-5 % между преразгледаните разпределени средства и общите разпределени средства, общите разпределени средства се коригират съответно. В съответствие с член 5 от Регламент (ЕС, Euratom) № 1311/2013на Съвета. корекциите се разпределят на равни части през годините от периода 2017-2020 г. и съответстващите тавани на финансовата рамка се изменят съответно. Общият нетен ефект от корекциите, независимо дали е положителен или отрицателен, не може да надхвърля 4 000 000 000 EUR. Вследствие на техническата корекция Комисията приема решение чрез актове за изпълнение, с което определя преразгледана годишна разбивка на глобалните средства за всяка държава-членка.
4. С цел да се гарантира, че достатъчно инвестиции са насочени към младежката заетост, трудовата мобилност, придобиването на знания, социалното приобщаване и борбата с бедността, делът на средствата от структурните фондове, налични за програмиране на оперативните програми по целта „Инвестиции за растеж и работни места“, разпределени на ЕСФ във всяка държава-членка, не е по-малък от съответния дял на ЕСФ за тази държава-членка, предвиден в оперативните програми за целите „Сближаване“ и „Регионална конкурентоспособност и заетост“ за програмния период 2007-2013 г. Към този дял се добавя допълнителна сума за всяка държава-членка, определени в съответствие с метода, посочен в приложение IX, за да се гарантира, че в държавите-членки делът на ЕСФ като процент от общите комбинирани средства за фондовете на равнището на Съюза, като се изключи подкрепата от Кохезионния фонд за транспортна инфраструктура по МСЕ, посочена в параграф 4, както и подкрепата от структурните фондове за най-нуждаещото се население, както е посочено в параграф 5, е не по-малък от 23,1 %. За целите на настоящия параграф инвестициите, предоставени от ЕСФ на инициативата за младежка заетост, се разглеждат като част от средствата по структурните фондове, разпределени за ЕСФ.
5. Средствата за инициативата за младежка заетост са в размер на 3 000 000 000 EUR от специално разпределените средства за инициативата за младежка заетост и най-малко 3 000 000 000 EUR от целевите инвестиции от ЕСФ.
6. Размерът на подкрепата, която ще се прехвърля от Кохезионния фонд към МСЕа, е в размер на 10 000 000 000 EUR. Тя се изразходва за проекти за транспортна инфраструктура в съответствие с Регламент ((ЕС) № 1316/2013 изключително в държави-членки, които са допустими за финансиране от Кохезионния фонд.
Комисията приема с акт за изпълнение решение, с което определя размера на средствата, които да се прехвърлят от разпределените на всяка държава-членка финансови средства по Кохезионния фонд към МСЕ, който размер се определя пропорционално за целия период. Разпределените на всяка държава-членка финансови средства по Кохезионния фонд съответно се намаляват.
Годишните бюджетни кредити, съответстващи на подкрепата от Кохезионния фонд, посочена в първа алинея, се вписват в съответните бюджетни редове на МСЕ, считано от бюджета за 2014 г.
Сумата, прехвърлена от Кохезионния фонд към МСЕ, посочена в първа алинея, се изпълнява чрез отправяне на специални покани за проекти за реализиране на основните мрежи или за проекти и хоризонтални дейности, установени в част I от приложение I към Регламент (ЕС) № 1316/2013.
Правилата, приложимиза транспортния сектор съгласно Регламент (ЕС) № 1316/2013 се прилагат по отношение на специалните покани, посочени в четвърта алинея. До 31 декември 2016 г. подборът на проектите, които са допустими за финансиране, се осъществява, като се вземе предвид разпределението на средства по линия на Кохезионния фонд на национално равнище. От 1 януари 2017 г. средствата, прехвърлени към МСЕ, които не са били разпределени за проект за транспортна инфраструктура, се предоставят на всички държави-членки, които отговарят на критериите за финансиране от Кохезионния фонд, за финансиране на проекти за транспортна инфраструктура в съответствие с Регламент (ЕС) № 1316/2013.
За да бъдат подкрепени държавите-членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, които могат да срещнат затруднения при изготвянето на проекти, които да са концептуално достатъчно зрели, с добро качество или и двете, и които имат достатъчно висока добавена стойност за Съюза, специално внимание се отделя на действия за подкрепа на програмата, насочени към укрепване на институционалния капацитет и ефективността на публичните администрации и публичните услуги, свързани с развитието и осъществяването на проектите, изброени в част I от приложението към Регламент (ЕС) № 1316/2013. За да се гарантира възможно най-висока степен на усвояване на прехвърлените средства във всички държави-членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, Комисията може да организира допълнителни покани за представяне на предложения.
7. Подкрепата по линия на структурните фондове за помощ за най-нуждаещото се население по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ възлиза на не по-малко от 2 500 000 000 EUR и може да бъде увеличена с до 1 000 000 000 EUR чрез допълнителна подкрепа, за която е взето решение на доброволна основа от държавите-членки.
Комисията приема решение чрез акт за изпълнение, в който се определя размерът на сумата, която следва да бъде прехвърлена от разпределеното за всяка държава-членка финансиране от структурните фондове за помощ за най-нуждаещото се население за целия период. Разпределените на всяка държава-членка финансови средства по структурните фондове се намаляват съответно въз основа на пропорционално намаляване по категория региони.
Годишните бюджетни кредити, съответстващи на подкрепата от структурните фондове, посочена в първа алинея, се вписват в съответните бюджетни редове на помощта за инструмента за най-нуждаещото се население за бюджетната 2014 г.
8. 330 000 000 EUR от средствата от структурните фондове по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ се отпускат за иновативни дейности под прякото или непрякото управление на Комисията в сферата на устойчивото градско развитие.
9. Средствата по цел „Европейско териториално сътрудничество“ възлизат на 2,75 % от глобалните средства, налични за поемане на бюджетни задължения от фондовете в периода 2014-2020 г. (т.е. общо 8 948 259 330 EUR).
10. За целите на настоящия член членове 18, 91, 93, 95 и 120, приложение I и приложение Х от настоящия регламент, за целите на член 4 от Регламента за ЕФРР, член 4 и членове от 16 до 23 от Регламента за ЕСФ, член 3, параграф 3 от Регламента за ЕТС, най-отдалеченият регион Майот се счита за регион от ниво 2 по NUTS, попадащ в обхвата на категорията за по-слабо развити региони. За целите на член 3, параграфи 1 и 2 от Регламента за ЕТС регионите Майот и Сен Мартен се считат за региони от ниво 3 по NUTS.
Член 93
Непрехвърляемост на средствата между категориите региони
1. Общите бюджетни кредити, разпределени на всяка държава-членка за по-слабо развитите региони, регионите в преход и за по-силно развитите региони, не могат да се прехвърлят между тези категории региони.
2. Чрез дерогация от параграф 1 Комисията може да приеме - при надлежно обосновани обстоятелства, свързани с изпълнението на една или няколко тематични цели - предложение от държава-членка при първото й подаване на споразумението за партньорство или, при надлежно обосновани обстоятелства, по време на разпределянето на резерва за изпълнение или при сериозно преразглеждане на споразумението за партньорство, за прехвърляне на не повече от 3 % от общите бюджетни кредити за дадена категория региони към други категории региони.
Член 94
Непрехвърляемост на средствата между целите
1. Общите бюджетни кредити, разпределени на всяка държава-членка за целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и целта „Европейско териториално сътрудничество“, не могат да се прехвърлят между тези цели.
2. Чрез дерогация от параграф 1 Комисията може, с цел спазване на ефективния принос на фондовете към задачите, посочени в член 89, параграф 1, при надлежно обосновани обстоятелства и в зависимост от условието, предвидено в параграф 3, да приеме чрез акт за изпълнение предложение от държава-членка при първото й подаване на споразумението за партньорство за прехвърляне на част от бюджетните кредити за целта „Европейско териториално сътрудничество“ към целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
3. Делът на целта „Европейско териториално сътрудничество“ в държавата-членка, която прави предложението по параграф 2, представлява не по-малко от 35 % от общите бюджетни кредити, разпределени за тази държава-членка по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и целта „Европейско териториално сътрудничество“, и след прехвърлянето не- е по-малко от 25 % от тези общи бюджетни кредити.
Член 95
Допълняемост
1. За целите на настоящия член и приложение Х се прилагат следните определения:
1.
„бруто образуване на основен капитал“ означава цялото придобиване минус отписването на дълготрайни активи на резидентни производители за даден период плюс известно увеличение на стойността на непроизведени активи, реализирано от производствената дейност на производствени или институционални единици съгласно определението в Регламент (ЕС) № 2223/96 на Съвета (38);
2.
„дълготрайни активи“ означава всякакви материални и нематериални активи, произведени като продукция в резултат на производствени процеси, които на свой ред се използват многократно или непрекъснато в производствени процеси за повече от една година;
3.
„сектор „Държавно управление“ означава всички институционални единици, които освен че изпълняват политическите си отговорности и ролята си по отношение на икономическата регулация, произвеждат принципно непазарни услуги (евентуално стоки) за индивидуално или колективно потребление и преразпределят доходи и богатство.
4.
„публичен или еквивалентен структурен разход“ означава бруто образуване на основен капитал на сектор „Държавно управление“.
2. Подкрепата от фондовете по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ не замества публичните или приравнените на тях структурни разходи на държава-членка.
3. Държавите-членки поддържат за периода 2014 - 2020 г. средно годишно ниво на публичните или приравнените на тях средногодишни структурни разходи, което е поне равно на референтното ниво, определено в споразумението за партньорство.
При определянето на референтното ниво, посочено в първа алинея, Комисията и държавите-членки отчитат общите макроикономически условия, както и специфичните или извънредни обстоятелства, като приватизация, извънредно ниво на публичните или приравнените на тях структурни разходи на държава-членка за програмния период 2007-2013 г. и развитието на другите показатели за публични инвестиции. Те отчитат също така промените в разпределените от фондовете средства за отделните държави в сравнение с периода 2007-2013 г.
4. Проверка дали нивото на публичните или приравнените на тях структурни разходи по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ се е запазило в течение на периода се провежда само в онези държави-членки, в които в по-слабо развитите региони и в регионите в преход попадат поне 15 % от общото население.
В онези държави-членки, в които в по-слабо развитите региони и в регионите в преход попадат поне 65 % от общото население, проверката се провежда на национално ниво.
В онези държави-членки, в които в по-слабо развитите региони и в регионите в преход попадат между 15 % и 65 % от общото население, проверката се провежда на национално и на регионално ниво. За тази цел тези държави-членки предоставят на Комисията информация относно разходите в по-слабо развитите региони и регионите в преход на всеки етап от процеса на проверка.
5. Проверката дали нивото на публичните или приравнените на тях структурни разходи по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ е запазено се провежда в момента на подаване на споразумението за партньорство (предварителна проверка), през 2018 г. (проверка в средата на периода) и през 2022 г. (последваща проверка).
Подробните правила във връзка с проверката на допълняемостта са определени в приложение Х, точка 2.
6. Ако по време на последващата проверка Комисията установи, че дадена държава-членка не е запазила референтното ниво на публичните или приравнените на тях структурни разходи по цел „Инвестиции за растеж и работни места“, определено в споразумението за партньорство, и съобразно посоченото в приложение Х, Комисията може, в зависимост от степента на неспазване, да направи финансова корекция чрез приемане на решение посредством акт за изпълнение. Когато взема решение дали да направи финансова корекция, Комисията отчита дали икономическото положение на държавата-членка се е променило значително след проверката в средата на периода. Подробните правила във връзка със ставките на финансовата корекция са определени в приложение Х, точка 3.
7. Параграфи 1 - 6 не се прилагат по отношение на програми по целта „Европейско териториално сътрудничество“.
ДЯЛ II
ПРОГРАМИРАНЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби относно фондовете
Член 96
Съдържание, приемане и изменение на оперативните програми по цел „Инвестиции за растеж и работни места“
1. Всяка оперативна програма е съставена от приоритетни оси. Всяка приоритетна ос се отнася до един фонд и до една категория региони, с изключение на Кохезионния фонд, и съответства, без да се засягат разпоредбите на член 59, на дадена тематична цел и включва един или повече от инвестиционните приоритети на съответната тематична цел в съответствие с правилата за отделните фондове. Когато е целесъобразно, както и с цел повишаване на въздействието и ефективносттачрез тематично съгласуван интегриран подход, дадена приоритетна ос може:
а)
да се отнася до повече от една категория региони;
б)
да съчетава един или повече допълващи се инвестиционни приоритета от ЕФРР, Кохезионния фонд и ЕСФ по една тематична цел;
в)
да обединява в надлежно обосновани случаи един или повече допълващи се инвестиционни приоритети от различни тематични цели за постигане на максималния принос за тази приоритетна ос;
г)
за ЕСФ, да обединява инвестиционни приоритети от различните тематични цели, изложени в член 9, първа алинея, точки 8, 9, 10 и 11, с цел да се улесни техният принос към другите приоритетни оси и да се осъществи социална иновация и транснационално сътрудничество.
Държавите-членки могат да съчетават два или повече от вариантите, изложени в букви а)-г).
2. Всяка оперативна програма допринася за стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и за постигането на икономическо, социално и териториално сближаване, като определя:
а)
обосновка за избора на тематични цели, на съответстващите им инвестиционни приоритети и на разпределението на финансови средства предвид споразумението за партньорство, въз основа на набелязаните регионални и, когато е уместно, национални нужди, включително необходимостта от справяне с предизвикателствата, посочени в съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 от ДФЕС, и относимите препоръки на Съвета, приети съгласно член 148, параграф 4 от ДФЕС, като се взема предвид предварителната оценка в съответствие с член 55;
б)
за всяка приоритетна ос, различна от техническата помощ:
i)
инвестиционните приоритети и съответстващите им специфични цели;
ii)
за да се укрепи насочеността на програмирането към постигането на резултати, очакваните резултати по всяка конкретна цел и съответните показатели за резултатите, с базова и целева стойност, която, когато е целесъобразно, е количествено определена в съответствие с правилата за отделните фондове;
iii)
описание на видовете и примерите за действия, които ще получат подкрепа по всеки инвестиционен приоритет, и очаквания им принос за постигането на специфичните цели, посочени в подточка i), включително ръководните принципи за подбора на операциите и, когато е целесъобразно, набелязването на основни целеви групи, категории бенефициери според конкретни целеви територии, и планираното използване на финансовите инструменти и на големите проекти;
iv)
общите и специфичните показатели за изпълнението, включително количествено определената целева стойност, които се очаква да допринесат за постигането на резултатите по всеки инвестиционен приоритет в съответствие с правилата за отделните фондове;
v)
набелязване на стъпки за изпълнението и на финансови показатели и показатели за изпълнението, и където е целесъобразно, показатели за резултатите, които да бъдат използвани като етапни цели и цели на рамката на изпълнението в съответствие с член 21, параграф 1 и приложение II;
vi)
съответните категории интервенции, въз основа на номенклатура, приета от Комисията и ориентировъчно разпределение на програмираните средства;
vii)
когато е целесъобразно - резюме на планираното използване на техническа помощ, включващо, при необходимост, действия за укрепване на административния капацитет на органите, които участват в управлението и контрола на програмите и бенефициерите;
в)
за всяка приоритетна ос, която засяга техническата помощ:
i)
специфични цели;
ii)
очакваните резултати за всяка специфична цел и, където това е обективно обосновано предвид съдържанието на действията, съответните показатели за резултати с базова и целева стойност в съответствие с правилата за отделните фондове;
iii)
описание на действията, които ще се подкрепят, и очаквания им принос за постигане на специфичните цели, посочени в подточка i);
iv)
показателите за изпълнението, които се очаква да допринесат за постигане на резултатите;
v)
съответните категории интервенции, въз основа на номенклатура, приета от Комисията и ориентировъчно разпределение на програмираните средства.
Подточка ii) не се прилага, когато приносът на Съюза за приоритетната ос или приоритетните оси, които засягат техническата помощ в рамките на определена оперативна програма, не надвишава 15 000 000 EUR.
г)
план за финансиране, съдържащ следните таблици:
i)
таблици, в които за всяка година в съответствие с членове 60, 120 и 121 се посочва размерът на общия финансов бюджетен кредит, предвиден за подкрепата от всеки от фондовете, като се определят сумите, свързани с резерва за изпълнение;
ii)
таблици, в които за целия програмен период за оперативната програма и за всяка приоритетна ос се посочва размерът на общия финансов бюджетен кредит на подкрепата от всеки от фондовете и от националното съфинансиране, като се определят сумите, свързани с резерва за изпълнение. За приоритетните оси, които се отнасят до няколко категории региони, в таблиците се посочва размерът на общия финансов бюджетен кредит от фондовете и националното съфинансиране за всяка отделна категория регион.
За приоритетните оси, които съчетават инвестиционни приоритети от различни тематични цели, в таблицата се посочва размерът на общия финансов бюджетен кредит от всеки от фондовете и националното съфинансиране за всяка една от съответните тематични цели.
Когато националното съфинансиране е съставено от публично и частно съфинансиране, в таблицата се дава ориентировъчна разбивка на публичния и частния компонент. Тя показва - с информативна цел - предвижданото участие от ЕИБ;
д)
списък на големи проекти, чието изпълнение е планирано в рамките на програмния период.
Комисията приема актове за изпълнение относно номенклатурата, посочена в първа алинея, буква б), подточка vi) и буква в), подточка v). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
3. При отчитане на нейното съдържание и цели в дадена оперативна програма се описва, интегрираният подход към териториалното развитие, във връзка със споразумението за партньорство, и се демонстрира начинът, по който тази оперативна програма допринася за изпълнението на нейните цели и очакваните от нея резултати, като се уточнява, когато е целесъобразно, следното:
а)
подходът за използването на инструментите на ръководеното от общностите местно развитие и принципите за определяне на областите, в които той ще бъде приложен;
б)
ориентировъчният размер на подкрепата от ЕФРР за интегрирани действия за устойчиво градско развитие, които следва да бъдат извършени в съответствие с член 7, параграф 3 от Регламента за ЕФРР, и примерната сума, отпусната като подкрепа от ЕСФ за интегрирани действия;
в)
подходът към използването на инструмента за ИТИ в случаи, различни от обхванатите в буква б), и примерната сума, отпусната за тях по всяка приоритетна ос;
г)
уредбата за междурегионалните и транснационалните действия в рамките на оперативните програми, с бенефициери, намиращи се в поне още една държава-членка;
д)
когато държави-членки и регионите участват в макрорегионални стратегии и стратегии за морските басейни, предвид потребностите на програмната област, посочена от държавата-членка - приносът на планираните действия съгласно програмата към тези стратегии.
4. В допълнение в оперативната програма се посочва следното:
а)
когато е целесъобразно, дали и по какъв начин тя отговаря на специфичните потребности на географските райони, които са най-тежко засегнати от бедност, или на целевите групи с най-висок риск от дискриминация или социално изключване, със специална насоченост към маргинализираните общности и хората с увреждания, и - когато е целесъобразно - приносът за интегрирания подход, установен в споразумението за партньорство;
б)
когато е целесъобразно, дали и по какъв начин тя отговаря на демографските предизвикателства на регионите или на специфичните потребности на районите, които страдат от тежки и постоянни неблагоприятни природни и демографски условия, съгласно посоченото в член 174 от ДФЕС, и приносът за интегрирания подход, установен в споразумението за партньорство за тази цел.
5. В оперативната програмата се посочват:
а)
управляващия орган, сертифициращия орган, където е целесъобразно, и одитния орган;
б)
организацията, към която Комисията прави плащания;
в)
предприетите действия за привличане на съответните партньори, съгласно посоченото в член 5 във връзка с подготовката на оперативната програма, и ролята на тези партньори в изпълнението, мониторинга и оценката на оперативната програма.
6. В оперативната програма се излага и следното, като се взема предвид съдържанието на споразумението за партньорство и се отчита институционалната и правната рамка на държавите-членки:
а)
механизми, които гарантират координирането между ЕЗФРСР, ЕФМДР и други национални инструменти за финансиране, и при отчитане от страна на ЕИБ на съответните разпоредби, предвидени в ОСР;
б)
за всяко предварително условие, установено съгласно член 19 и приложение XI, което е приложимо за оперативната програма - оценка на това дали предварителното условие е изпълнено към датата на представяне на споразумението за партньорство и оперативната програма, а когато предварителните условия не са изпълнени - описание на действията за изпълнение на предварителните условия, отговорните организации и сроковете за тези действия съгласно резюмето, представено в споразумението за партньорство;
в)
резюме на оценката на административната тежест за бенефициерите и при необходимост, действията, планирани, придружени от ориентировъчен график, с цел намаляване на административната тежест.
7. Във всяка оперативна програма, с изключение на програмите, при които техническата помощ е предприета в рамките на специфична оперативна програма, след надлежно обоснована оценка от страна на държавата-членка на тяхното съответствие със съдържанието и целите на оперативните програми, се включват описание на:
а)
конкретните действия за отчитане при подбора на операции на изискванията за опазване на околната среда, ефективно използване на ресурсите, смекчаване на изменението на климата и адаптация към него, устойчивост при бедствия и превенция и управление на риска;
б)
конкретните действия за насърчаване на равните възможности и предотвратяване на дискриминация на основата на пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация, по време на подготовката, разработването и изпълнението на оперативната програма, и по-специално във връзка с достъпа до финансиране, като се имат предвид потребностите на различните целеви групи, изправени пред риск от подобна дискриминация, и по-специално изискванията за осигуряване на достъпност за хората с увреждания;
в)
приноса на оперативната програма за насърчаване на равенството между мъжете и жените и - където е целесъобразно - уредбата, с която се гарантира отчитането на социалния аспект на пола на ниво оперативна програма и на ниво операции.
Заедно с предложението за оперативна програма по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ държавите-членки могат да представят становище от националните организации за равенството относно мерките, посочени в първа алинея, букви б) и в).
8. Когато държава-членка подготвя най-много една оперативна програма за всеки фонд, елементите на оперативната програма, попадащи в обхвата на параграф 2, първа алинея, буква а), параграф 3, букви а), в) и г) и параграфи 4 и 6, могат да бъдат включени единствено съгласно съответните разпоредби от споразумението за партньорство.
9. Оперативната програма се подготвя в съответствие с образец. За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия член, Комисията приема акт за изпълнение за определяне на този образец. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
10. Чрез актове за изпълнение Комисията приема решение за одобряване на всички елементи (включително всички бъдещи изменения) на оперативната програма, които попадат в обхвата на настоящия член, с изключение на елементите, попадащи в обхвата на параграф 2, буква б), подточка vi), буква в), подточка v) и буква д), параграфи 4 и 5, параграф 6, букви а) и в) и параграф 7, за които държавите-членки продължават да носят отговорност.
11. Управляващият орган уведомява Комисията за всяко решение за изменение на елементите на оперативната програма, които не попадат в обхвата на решението на Комисията, посочено во параграф 10, в рамките на един месец от датата на приемане на решението за изменение. В решениетоза изменение се посочва датата на влизането му в сила, която не може да предшества датата на неговото приемане.
Член 97
Специфични разпоредби относно програмирането на подкрепа за съвместни инструменти за неограничени гаранции и за секюритизация по целта „Инвестиции за растеж и работни места“
В съответствие с член 28, оперативните програми, посочени в член 39, параграф 4, буква б), включват единствено елементите, посочени в член 96, параграф 2, буква б), подточки i), ii) и iv), член 96, параграф 2, буква г), член 96, параграф 5 и член 96, параграф 6, буква б).
Член 98
Съвместна подкрепа от фондовете по цел „Инвестиции за растеж и работни места“
1. Фондовете могат съвместно да предоставят подкрепа на оперативни програми по целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
2. ЕФРР и ЕФС могат да финансират - като се допълват и при спазване на граница от 10 % от финансирането на Съюза за всяка приоритетна ос на една оперативна програма - част от операция, разходите по която са допустими за подкрепа от другия фонд въз основа на правилата за допустимост, прилагани за този фонд, при условие че такива разходи са необходими за удовлетворителното изпълнение на операцията и са пряко свързани с нея.
3. Параграфи 1 и 2 не се прилагат по отношение на програми по целта „Европейско териториално сътрудничество“.
Член 99
Географски обхват на оперативните програми по целта „Инвестиции за растеж и работни места“
Оперативните програми за ЕФРР и ЕСФ се изготвят на съответното географско ниво и най-малко на ниво 2 по NUTS, в съответствие с институционалната и правната рамка на държавата-членка, освен ако не е договорено друго между Комисията и държавата-членка.
Оперативните програми, подпомагани от Кохезионния фонд, се съставят на национално равнище.
ГЛАВА II
Големи проекти
Член 100
Съдържание
Като част от оперативна програма или оперативни програми, които са предмет на решение на Комисията съгласно член 96, параграф 10 от настоящия регламент или член 8, параграф 12 от Регламента за ЕТС, ЕФРР и Кохезионният фонд могат да подкрепят операция, съдържаща серия от строителни работи, дейности или услуги, предназначени по своя характер да изпълнят неделима задача от точно икономическо или техническо естество, която има ясно определени цели и общите допустими разходи за която надхвърлят 50 000 000 EUR, а в случая с операции за постигането на тематичната цел по член 9, първа алинея, точка 7 - общите допустими разходи надхвърлят 75 000 000 EUR („голям проект“). Финансовите инструменти не се считат за големи проекти.
Член 101
Информация, необходима за одобряването на големи проекти
Преди да бъде одобрен голям проект, управляващият орган осигурява наличието на следната информация:
а)
данни относно организацията, която ще отговаря за изпълнението на големия проект, и за нейния капацитет;
б)
описание на инвестицията и нейното местоположение;
в)
общият размер на разходите и общият размер на допустимите разходи, като се вземат предвид изискванията, определени в член 61;
г)
извършените проучвания за осъществимост, включително и анализ на вариантите, както и резултатите;
д)
анализ на разходите и ползите, включително икономически и финансов анализ и оценка на риска;
е)
анализ на въздействието върху околната среда, като се вземат предвид нуждите във връзка с приспособяването към изменението на климата и смекчаване на последиците от него и устойчивостта на бедствия;
ж)
обяснение за начина, по който големият проект се съгласува със съответните приоритетни оси на оперативната програма или оперативните програми и неговият очакван принос за постигане на специфичните цели на тези приоритетни оси, и очакваният принос за социално-икономическото развитие;
з)
плана за финансиране, който показва общия размер на планираните финансови средства и планираната подкрепа от фондовете, ЕИБ и всички други източници на финансиране, както и физическите и финансови показатели за мониторинг на напредъка, като се отчитат установените рискове;
и)
графика за изпълнение на големия проект и, когато се очаква периодът на изпълнение да е по-дълъг от програмния период, на фазите, за които се иска подкрепа от фондовете през програмния период 2014 г.-2020 г.
Комисията приема актове за изпълнение за установяване на методологията, която следва да се използва въз основа на най-добрите признати практики при извършването на анализа на разходите и ползите, посочен в буква д). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
По инициатива на държава-членка информацията в първа алинея, букви а)-и) може да бъде оценявана от независими експерти, на които Комисията оказва техническа помощ, или по споразумение с Комисията - от други независими експерти („преглед на качеството“). В другите случаи държавите-членки подават на Комисията предвидената в първа алинея, букви а)-и) информация веднага след като стане налична.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които да определя методологията, която да се използва при извършването на преглед на качеството на голям проект.
Комисията приема актове за изпълнение, с които установява формата за представяне на информацията, посочена в първа алинея, букви а)-и). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
Член 102
Решение относно голям проект
1. Когато даден голям проект е оценен положително по време на прегледа на качеството от независими експерти, въз основа на тяхната оценка на информацията, посочена в член 101, първа алинея, управляващият орган може да пристъпи към подбора на големия проект в съответствие с член 125, параграф 3. Управляващият орган нотифицира Комисията за избрания голям проект. Тази нотификация съдържа следните елементи:
а)
документа, посочен в член 125, параграф 3, буква в), в който се посочват:
i)
организацията, която ще отговаря за изпълнението на големия проект;
ii)
описание на инвестицията, местоположението, графика и очаквания принос на големия проект за специфичните цели на съответната приоритетна ос или оси;
iii)
общият размер на разходите и общия размер на допустимите разходи, като се вземат предвид изискванията, определени в член 61,
iv)
планът за финансиране, както и физическите и финансовите показатели за мониторинг на напредъка, като се отчитат установените рискове;
б)
прегледа на качеството от независимите експерти, предоставящ ясни становища относно осъществимостта на инвестицията и икономическата жизнеспособност на големия проект.
Финансовият принос за големия проект, избран от държавата-членка, се счита за одобрен от Комисията при липсата на решение чрез акт за изпълнение за отказване на финансовия принос, в срок от три месеца от датата на нотификацията, посочена в първа алинея. Комисията отказва предоставянето на финансовия принос само на основание на установена съществена слабост на проекта по време на независимия преглед на качеството.
Комисията приема актове за изпълнение, с които се установява формата на нотифокацията, посочена в първа алинея. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
2. В другите случаи, различни от посочените в първа алинея от настоящия член, Комисията оценява големия проект въз основа на информацията, посочена в член 101, с цел да определи дали е основателен исканият финансов принос за големия проект, избран от управляващия орган в съответствие с член 125, параграф 3. Комисията приема чрез акт за изпълнение решение за одобряване на финансовия принос за избрания голям проект не по-късно от три месеца след датата на подаване на информацията, посочена в член 101.
3. Одобрението от Комисията съгласно параграф 1, втора алинея и параграф 2 зависи от сключването на първия договор за извършване на строителни работи или в случаите на дейности, извършвани в рамките на структури за ПЧП, от подписването на споразумението за ПЧП между публичната организация и организацията от частния сектор, в рамките на три години от датата на одобрението. След надлежно мотивирано искане на държавата-членка, по-конкретно в случай на забавяне, причинено от административни и правни процедури, свързани с изпълнението на големи проекти и проведени в рамките на тригодишния срок, Комисията има право да приеме решение, чрез акт за изпълнение, за продължаване на срока с не повече от две години.
4. Когато Комисията не одобри финансовия принос за избрания голям проект, в решението си тя излага мотивите за своя отказ.
5. Големите проекти, за които Комисията е нотифицирана съгласно параграф 1, или които са представени на Комисията за одобрение съгласно параграф 2, се включват в списъка на големите проекти по дадена оперативна програма.
6. Разходите, отнасящи се до даден голям проект, могат да бъдат включени в искане за плащане след изпращане на уведомлението, посочено в параграф 1, или след изпращането за одобрение съгласно параграф 2. Когато Комисията не одобри големия проект, избран от управляващия орган, декларацията за разходите се коригира съответно след приемане на решението от страна на Комисията.
Член 103
Решение относно голям проект с поетапна реализация
1. Чрез дерогация от член 101, параграф 1, трета алинея и член 102, параграфи 1 и 2, процедурите по параграфи 2, 3 и 4 от настоящия член се прилагат за операция, която отговаря на следните условия:
а)
операцията представлява вторият или последващ етап на голям проект по линия на предишния програмен период, за който предходният етап или етапи са били одобрени от Комисията не по-късно от 31 декември 2015 г. в съответствие с Регламент (ЕО) № 1083/2006, или за държави-членки, присъединили се към Съюза след 1 януари 2013 г. - не по-късно от 31 декември 2016 г.;
б)
сумата на общите допустими разходи за всички етапи на големия проект надвишава съответните равнища по член 100;
в)
заявлението за големия проект и неговата оценка от Комисията по линия на предишния програмен период са обхванали всички планирани етапи;
г)
не са настъпили съществени промени в информацията по член 101, първа алинея от настоящия регламент за големия проект в сравнение с информацията, която е предоставена в заявлението за големия проект, подадено съгласно Регламент (ЕО) № 1083/2006, по-специално във връзка с общите допустими разходи;
д)
етапът на големия проект, който се изпълнява по линия на предишния програмен период, е готов или ще бъде готов за използване по предназначение, както е посочено в решението на Комисията, до крайния срок за подаване на документите за приключването за съответната оперативна програма или програми.
2. Управляващият орган може да пристъпи към подбора на големия проект в съответствие с член 125, параграф 3 и да подаде нотификацията, съдържаща всички елементи по член 102, параграф 1, буква а), заедно с потвърждение, че условието по параграф 1, буква г) от настоящия член е изпълнено. Не се изисква преглед на качеството на информацията от независими експерти.
3. Финансовият принос за големия проект, избран от управляващия орган, се счита за одобрен от Комисията при липсата на решение чрез акт за изпълнение за отказване на финансовия принос за големия проект, в срок от три месеца от датата на нотификацията, посочена в параграф 2. Комисията отказва финансовия принос само на основание, че са настъпили съществени промени в информацията, посочена в параграф 1, буква г), или че големият проект не съответства на приоритетната ос на въпросната оперативна програма или програми.
4. Член 102, параграфи 3-6 се прилагат към решения за голям проект с поетапна реализация.
ГЛАВА III
Съвместен план за действие
Член 104
Обхват
1. Съвместният план за действие е операция, чийто обхват се определя и която се управлява във връзка с изпълнението и резултатите, които трябва да бъдат постигнати с нея. Той обхваща проект или група проекти, които не се състоят от осигуряване на инфраструктура и се провеждат под отговорността на бенефициера като част от оперативна програма или програми. Крайните продукти и резултатите от съвместния план за действие се договарят между държавата-членка и Комисията и допринасят за специфични цели на оперативните програми и формират основата за отпускане на подкрепа от фондовете. Резултатите се отнасят до преките последици от съвместния план за действие. Бенефициерът по съвместен план за действие е публичноправна организация. Съвместните планове за действие не се считат за големи проекти.
2. Публичните разходи, разпределени за даден съвместен план за действие, са в минимален размер на 10 000 000 EUR или 20 % от публичната подкрепа на оперативната програма или програми, в зависимост от това коя от двете стойности е по-ниска. С цел стартиране на пилотен проект минималните публични разходи, разпределени за един съвместен план за действие за всяка една оперативна програма, могат да бъдат намалени до 5 000 000 EUR.
3. Параграф 2 не се прилага по отношение на операции, подкрепени по инициативата за младежка заетост.
Член 105
Подготовка на съвместни планове за действие
1. Държавата-членка, управляващият орган или евентуално определена публичноправна организация може да представи предложение за съвместен план за действие, едновременно със или след представянето на съответните оперативни програми. Това предложение съдържа цялата информация, посочена в член 106.
2. Съвместният план за действие обхваща част от периода 1 януари 2014 г.-31 декември 2023 г. Изпълнението и резултатите от съвместния план за действие дават основание за възстановяване само ако са постигнати след датата на решението за одобряване на съвместния план за действие, посочен в член 107 и преди края на определения период за изпълнение, определен в посоченото решение.
Член 106
Съдържание на съвместните планове за действие
Съвместен план за действие съдържа:
1)
анализ на нуждите и целите на развитието, който го обосновават, като се вземат предвид целите на оперативната програма и, когато е приложимо, относимите за отделните държави препоръки и общите насоки на икономическите политики на държавите-членки и на Съюза съгласно член 121, параграф 2 от ДФЕС и относимите препоръки на Съвета, които държавите-членки трябва да отчитат при формулирането на своите политики за заетост, приети съгласно член 148, параграф 4 от ДФЕС;
2)
рамката, описваща взаимовръзката между общите и конкретните цели на плана за съвместно действие, етапните цели и целевите стойности за крайните продукти и резултатите, както и предвижданите проекти или видове проекти;
3)
общите и специфичните показатели, използвани за мониторинга на крайните продукти и резултатите, когато е целесъобразно, по приоритетни оси;
4)
информация относно неговия географски обхват и целеви групи;
5)
неговият очакван срок на изпълнение;
6)
анализ на неговото въздействие за насърчаването на равенството между мъжете и жените и предотвратяването на дискриминацията;
7)
анализ на неговото въздействие за насърчаването на устойчивото развитие, когато е целесъобразно;
8)
неговите разпоредби за прилагане, включващи следното:
а)
определяне на бенефициера, отговорен за изпълнението на съвместния план за действие, като се осигуряват гаранции относно неговата компетентност в съответната област, както и относно административния му капацитет и капацитет за финансово управление;
б)
механизмите за управление на съвместния план за действие в съответствие с член 108;
в)
механизмите за мониторинг и оценка на съвместния план за действие, включително механизмите за осигуряване на качество, събиране и съхранение на данни относно постигането на етапните цели, крайните продукти и резултатите;
г)
механизмите, осигуряващи разпространението на информацията и комуникацията относно съвместния план за действие и относно фондовете;
9.
финансовите му механизми, включващи следното:
а)
разходите за постигане на етапните цели, и целевите стойности за крайните продукти и резултатите, във връзка с точка 2, въз основа на методите, определени в член 67, параграф 5 от настоящия регламент и член 14 от Регламента за ЕСФ;
б)
ориентировъчен график на плащанията към бенефициера, свързани с етапните цели и целевите стойности;
в)
плана за финансиране по оперативни програми и по приоритетни оси, включително общия размер на допустимите разходи и размера на публичните разходи.
За да гарантира еднакви условия за изпълнението на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение за определяне на формата на образеца на съвместния план за действие. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
Член 107
Решение относно Съвместния план за действие
1. Комисията оценява съвместния план за действие въз основа на информацията, посочена в член 106, с цел да се определи дали предоставянето на подкрепа от фондовете е обосновано.
Когато Комисията в рамките на два месеца след представянето на съвместен план за действие счете, че той не отговаря на изискванията за оценяване, посочени в член 104, трябва да представи пред държава-членка коментари. Държавата-членка предоставя на Комисията цялата необходима поискана допълнителна информация и когато е целесъобразно, преразглежда съвместния план за действие.
2. При условие че всички коментари са били адекватно взети предвид, Комисията, чрез акт за изпълнение, приема решение за одобряване на съвместния план за действие не по-късно от четири месеца след представянето му от държавата-членка, но не преди приемането на съответните оперативни програми.
3. Решението, посочено в параграф 2, определя бенефициера и общите и специфичните цели на съвместния план за действие, етапните цели и целите за крайните продукти и резултатите, разходите за постигане на тези етапни цели и на целите за крайните продукти и резултатите и плана за финансиране по оперативни програми и по приоритетни оси, включително общите допустими разходи и размера на публичните разходи, периода на изпълнение на съвместния план за действие, и, когато е уместно, географския обхват и целевите групи на съвместния план за действие.
4. Когато Комисията, чрез акт за изпълнение, откаже отпускането на подкрепа от фондовете за разпределение за съвместен план за действие, тя уведомява държавата-членка за мотивите си в срока, определен в параграф 2.
Член 108
Управителен комитет и изменение на съвместния план за действие
1. Държавата-членка или управляващият орган създава управителен комитет за съвместния план за действие, различен от мониторинговия комитет за съответните оперативни програми. Управителният комитет заседава най-малко два пъти годишно и докладва на управляващия орган. Управляващият орган информира съответния мониторингов комитет относно резултатите от извършената от управителния комитет работа и напредъка по изпълнението на плана за съвместно действие в съответствие с член 110, параграф 1, буква е) и член 125, параграф 2, буква а).
Съставът на управителния комитет се решава от държавата-членка със съгласието на съответния управляващ орган, при което се спазва принципът на партньорство.
Комисията може да участва в работата на управителния комитет със съвещателна функция.
2. Управителният комитет провежда следните дейности:
а)
преглед на напредъка към постигането на етапните цели, крайните продукти и резултатите на съвместния план за действие;
б)
разглеждане и одобряване на всяко предложение за изменение на съвместния план за действие, с цел да се отчетат всички въпроси, засягащи работата му.
3. Исканията за изменение на съвместните планове за действие, представени от държава-членка на Комисията, трябва да бъдат надлежно обосновани. Комисията преценява дали искането за изменение е основателно, като се отчита информацията, предоставена от държавата-членка. Комисията може да направи коментари, като държавата-членка предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация. Чрез акт за изпълнение Комисията приема решение относно искане за изменение не по-късно от три месеца след представянето му от държавата-членка, при условие че евентуалните коментари, направени от Комисията, са били задоволително взети предвид. Ако бъде одобрено, изменението влиза в сила от датата на решението, освен ако в него не е посочено друго.
Член 109
Финансово управление и контрол на съвместния план за действие
1. Плащанията към бенефициера на съвместен план за действие се разглеждат като еднократни суми или стандартни таблици за разходите за единица продукт. Таванът за еднократната сума, определен в член 67, параграф 1, буква в), не се прилага.
2. С финансовото управление, контрола и одита на съвместния план за действие се цели изключително проверка, че условията за плащане, определени в решението за одобряване на съвместния план за действие, са изпълнени.
3. Бенефициерът на съвместен план за действие и организациите, действащи на негова отговорност, могат да прилагат своите счетоводни практики по отношение на разходите за изпълнение на операции. Тези счетоводни практики и действително направените от бенефициера разходи не подлежат на одит от страна на одитния орган или от Комисията.
ДЯЛ III
МОНИТОРИНГ, ОЦЕНКА, ИНФОРМАЦИЯ И КОМУНИКАЦИЯ
ГЛАВА I
Мониторинг и оценка
Член 110
Функции на мониторинговия комитет
1. Мониторинговият комитет разглежда по-специално:
а)
всички въпроси, които засягат изпълнението на оперативната програма;
б)
напредък, постигнат в изпълнението на плана за оценката и последващите мерки във връзка с констатациите от оценките;
в)
изпълнение на комуникационната стратегия;
г)
изпълнение на големите проекти;
д)
изпълнение на съвместните планове за действие;
е)
действията за насърчаване на равенството между мъжете и жените, равните възможности и недискриминацията, включително достъпността за хората с увреждания;
ж)
действията за насърчаване на устойчивото развитие;
з)
напредък по действията за изпълнение на приложимите предварителни условия, когато приложимите предварителни условия не са изпълнени на датата на подаване на споразумението за партньорство и на оперативната програма;
и)
финансови инструменти.
2. Чрез дерогация от член 49, параграф 3 мониторинговият комитет разглежда и одобрява:
а)
методологията и критериите, използвани за подбор на операции;
б)
годишните и окончателните доклади за изпълнението;
в)
плана за оценка за оперативната програма и всяко изменение на плана за оценка, включително когато се явява част от общ план за оценка съгласно член 114, параграф 1;
г)
комуникационната стратегия за оперативната програма и всяко изменение на стратегията;
д)
всяко предложение за изменение на оперативната програма, направено от управляващия орган.
Член 111
Доклади за изпълнение по целта „Инвестиции за растеж и работни места“
1. До 31 май 2016 г. и до същата дата на всяка следваща година до и включително през 2023 г. държавите-членки представят на Комисията годишен доклад за изпълнението в съответствие с член 50, параграф 1. Докладът, представен през 2016 г., обхваща финансовите години 2014 г. и 2015 г., както и периода между началната дата за допустимостта на разходите и 31 декември 2013 г.
2. За докладите, предадени през 2017 г. и 2019 г., крайният срок, посочен в параграф 1, е 30 юни.
3. В годишните доклади за изпълнението се излага информация относно:
а)
изпълнението на оперативната програма в съответствие с член 50, параграф 2;
б)
напредъка в изготвянето и изпълнението на големи проекти и съвместни планове за действие.
4. В годишните доклади за изпълнението, представени през 2017 г. и 2019 г., се предоставя и оценява информацията, изисквана по член 50, параграфи 4 и 5 съответно, информацията, изложена в параграф 3 от настоящия член заедно със следната информация:
а)
напредъка в изпълнението на плана за оценка и последващите мерки във връзка с констатациите от оценките;
б)
резултатите от мерките за информиране и публичност относно фондовете, провеждани в рамките на комуникационната стратегия;
в)
участието на партньорите в изпълнението, мониторинга и оценката на оперативната програма.
Годишните доклади за изпълението, подадени в 2017 г. и 2019 г. могат в зависимост от съдържанието и целите на оперативните програми, да посочват информация и да оценяват следното:
а)
напредъка в прилагането на интегрирания подход към териториалното развитие, включително развитието на регионите, засегнати от демографски предизвикателства и неблагоприятни постоянни условия или природни бедствия, устойчивото развитие на градските райони и воденото от общностите местно развитие в рамките на оперативната програма;
б)
напредъка в осъществяването на действия за засилване на капацитета на органите на държавите-членки и на бенефициерите за администриране и използване на средствата от фондовете;
в)
напредъка в изпълнението на междурегионални и транснационални действия;
г)
когато е целесъобразно, приноса към макрорегионалните стратегии и стратегиите за морските басейни;
д)
специфичните действия, предприети за насърчаване на равенството между мъжете и жените и за предотвратяване на дискриминацията, по-специално насърчаване на достъпността за хората с увреждания, и разпоредбите, въведени, за да се гарантира интегрирането на аспекта за равенството между половете в оперативната програма и в операциите;
е)
действията, предприети за насърчаване на устойчивото развитие в съответствие с член 8;
ж)
напредъка в изпълнението на действията в областта на социалните иновации, когато това е целесъобразно;
з)
напредъка в изпълнението на мерките, насочени към специфичните нужди на най-силно засегнатите от бедност географски райони или на целевите групи, изложени на най-висок риск от бедност, дискриминация или социално изключване, като се обръща специално внимание на маргинализираните общности, хората с увреждания, дълготрайно безработните и младежите, които не участват в никаква форма на заетост, включително, ако е целесъобразно, използваните финансови ресурси.
Чрез дерогация от първа и втора алинеи и с цел да се гарантира съответствие между споразумението за партньорство и доклада за напредъка държави-членки, изпълняващи повече от една оперативна програма в рамките на един фонд, могат да включат информация, свързана с предварителните условия, посочени в член 50, параграф 3, изискваната по член 50, параграф 4 информация и посочената във втора алинея, букви а), б), в) и з) от настоящия параграф информация в доклада за напредъка вместо в годишните доклади за изпълнението, предавани съответно през 2017 г. и 2019 г., и окончателния доклад за изпълнението, без да се засяга член 110, параграф 2, буква б).
5. За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение за установяване на образците на годишните и окончателните доклади за изпълнението. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
Член 112
Предаване на финансови данни
1. До 31 януари, 31 юли и 31 октомври държавата-членка предава на Комисията по електронен път за целите на мониторинга за всяка оперативна програма и по приоритетни оси:
а)
общите и публичните допустими разходи за операциите и броя на избраните за подпомагане операции;
б)
общите допустими разходи, декларирани от бенефициерите пред управляващия орган.
2. Освен това подадената до 31 януари информация съдържа горепосочените данни, разбити по категории интервенции. За предаването на тази информация се счита, че изпълнява изискването за представяне на финансови данни, посочено в член 50, параграф 2.
3. Информацията, подадена на 31 януари и 31 юли, трябва да бъде придружена от прогноза относно размера на сумата, за която държавите-членки очакват да представят заявления за плащане за текущата финансова година и за следващата финансова година.
4. Крайната дата за данните, представени съгласно настоящия член, е краят на месеца, предхождащ месеца на подаването.
5. За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, установяващи модела, който трябва да се използва при подаване на финансови данни на Комисията за целите на мониторинга. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, предвидена в член 150, параграф 3.
Член 113
Доклад за сближаването
Посоченият в член 175 от ДФЕС доклад на Комисията включва:
а)
отчет за отбелязания напредък към постигането на икономическото, социално и териториално сближаване, включително социално-икономическото положение и развитието на регионите, както и интегрирането на приоритетите на Съюза;
б)
отчет за ролята на фондовете, финансирането от ЕИБ и другите инструменти, както и въздействието на други политики на Съюза и национални политики върху постигнатия напредък;
в)
когато е целесъобразно, посочване на бъдещи мерки и политики на Съюза, необходими за укрепване на икономическото, социалното и териториалното сближаване, както и за изпълнение на приоритетите на Съюза.
Член 114
Оценка
1. Управляващият орган или държавата-членка съставят план за оценка за една или повече оперативни програми. Планът за оценка се представя на мониторинговия комитет най-късно една година след приемането на оперативната програма.
2. До 31 декември 2022 г. управляващите органи представят на Комисията за всяка оперативна програма доклад, обобщаващ констатациите от оценките, извършени през програмния период и основните крайни продукти и резултати от оперативната програма, като правят коментари върху докладваната информация.
3. Комисията извършва последващи оценки в тясно сътрудничество с държавите-членки и управляващите органи.
4. Параграфи 1 и 2 от настоящия член не се прилагат за специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, първа алинея, буква б).
ГЛАВА II
Информация и комуникация
Член 115
Информация и комуникация
1. Държавите-членки и управляващите органи отговарят за:
a)
изготвянето на комуникационни стратегии;
б)
създаването на единен уебсайт или на единен портал, предоставящ информация за всички оперативни програми в съответната държава-членка, включително информация относно графика за изпълнението на програмирането и всички свързани процеси по допитване до обществеността и достъп до тях;
в)
информирането на потенциалните бенефициери относно възможностите за финансиране в рамките на оперативните програми;
г)
популяризирането сред гражданите на Съюза на ролята и постиженията на политиката на сближаване и на фондовете чрез информационна и комуникационна дейност във връзка с резултатите и въздействието от споразуменията за партньорство, оперативните програми и дейностите.
2. Държавите-членки или управляващите органи, с цел да се гарантира прозрачността относно подкрепата от фондовете, поддържат списък на операциите по оперативна програми и по фонд във вид на електронна таблица, която позволява сортиране, търсене, извличане, сравняване и лесно публикуване в интернет на данните, например в CSV или XML формат. Списъкът на операциите е достъпен чрез единния уебсайт или единния портал, предоставящ списък и кратко описание на всички оперативни програми в съответната държава-членка.
За да се стимулира впоследствие използването на списъка на операциите от частния сектор, от гражданското общество или от националната публична администрация, на уебсайта може ясно да са указани приложимите лицензионни правила, съобразно които са публикувани данните.
Списъкът на операциите се актуализира най-малко на всеки шест месеца.
Задължителният минимум от информация, която трябва да бъде посочена в списъка на операциите, е определен в приложение ХII.
3. Подробни правила относно мерките за информиране и комуникация, насочени към обществеността, и мерките за осведомяване на кандидатите и бенефициерите са изложени в приложение ХII.
4. Комисията приема актове за изпълнение относно техническите характеристики на мерките за информация и комуникация относно операциите и инструкциите за създаване на емблема и определяне на стандартните цветове.Тази актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, предвидена в член 150, параграф 3.
Член 116
Комуникационна стратегия
1. Държавата-членка или управляващите органи съставят комуникационна стратегия за всяка оперативна програма. Възможно е създаването на обща комуникационна стратегия за няколко оперативни програми. Комуникационната стратегия е съобразена с размера на съответната оперативна програма или програми в съответствие с принципа на пропорционалност.
Комуникационната стратегия включва елементите, изложени в приложение ХII.
2. Комуникационната стратегия се представя на мониторинговия комитет за одобрение в съответствие с член 110, параграф 2, буква г) най-късно до шест месеца след приемането на съответната оперативна програма или програми.
Когато се изготвя обща комуникационна стратегия за няколко оперативни програми и тя засяга няколко мониторингови комитета, държавата-членка може да определи един мониторингов комитет, който да отговаря, съгласувано с другите съответни мониторингови комитети, за одобряването на общата комуникационна стратегия, както и за одобряването на изменения на тази стратегия.
При необходимост държавата-членка или управляващите органи може да изменят комуникационната стратегия по време на програмния период. Изменената комуникационна стратегия се представя от управляващия орган на мониторинговия комитет за одобрение съгласно член 110, параграф 2, буква г).
3. Чрез дерогация от параграф 2, трета алинея, управляващият орган информира отговорния мониторингов комитет или комитети най-малко веднъж годишно за постигнатия напредък по прилагането на комуникационната стратегия и за своя анализ на резултатите и на планираните информационни и комуникационни дейности за следващата година, както е посочено в член 110, параграф 1, буква в). Мониторинговият комитет, ако счете за уместно, дава мнение относно планираните дейности за следващата година.
Член 117
Длъжностни лица за информацията и комуникацията и мрежи на тези длъжностни лица
1. Всяка държава-членка определя длъжностно лице за информацията и комуникацията, което да координира информационните и комуникационни дейности във връзка с един или повече фонда, включително съответните програми за целта „Европейско териториално сътрудничество“, и информира съответно Комисията.
2. Длъжностното лице за информацията и комуникацията отговаря за координацията на национална мрежа от комуникационни експерти по въпроси, свързани с фондовете, когато такава съществува, създаването и поддръжката на уебсайта или интернет портала, посочен в приложение VII, и за предоставянето на и преглед на мерките за комуникация, предприети на равнището на държавата-членка.
3. Всеки управляващ орган определя едно лице, което да отговаря за информирането и публичността на равнището на оперативната програма, и информира Комисията за определените лица. Когато е подходящо, едно лице може да бъде определено за няколко оперативни програми.
4. Мрежите на ниво Съюза, включващи членовете, определени от държавите-членки, се създават от Комисията, за да се осигури обмен на информация относно резултатите от изпълнението на комуникационните стратегии, обменът на опит по отношение изпълнението на мерките за информация и комуникация, както и обменът на добри практики.
ДЯЛ IV
ТЕХНИЧЕСКА ПОМОЩ
Член 118
Техническа помощ по инициатива на Комисията
Като отчитат приспаданията, направени в съответствие с член 91, параграф 3, фондовете могат да оказват подкрепа за техническа помощ до таван от 0,35 % от съответните им годишни средства.
Член 119
Техническа помощ на държавите-членки
1. Размерът на финансовите средства, разпределени за техническа помощ, е ограничен до 4 % от общия размер на средствата, разпределени за оперативните програми в дадена държава-членка по всяка категория региони, когато е уместно, по целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
Специално разпределените средства за иницативата за младежка заетост могат да бъдат взети предвид от държавите-членки при изчисляването на границата на общата сума на средствата по линия на фондовете, разпределени на държавата-членка за техническа помощ.
2. Всеки фонд може да подкрепя операции за техническа помощ, които са допустими по някой от другите фондове. Без да се засяга параграф 1, отпуснатото финансиране за техническа помощ от даден фонд не надвишава 10 % от общия размер на сумата, разпределена от този фонд на оперативни програми в дадена държава-членка по всяка категория региони, когато това е приложимо, по целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
3. Чрез дерогация от член 70, параграфи 1 и 2 операциите за техническа помощ може да бъдат изпълнявани извън програмния район, но на територията на Съюза, при условие че операциите са от полза за оперативната програма, или, при оперативна програма за техническа помощ - за другите засегнати програми.
4. В случай на структурните фондове, когато средства, посочени в параграф 1, се използват в подкрепа на операции за техническа помощ, свързани с повече от една категория региони, разходите за операциите може да се направят по приоритетна ос, обединяваща различни категории региони, и може да се приложи пропорционална основа, като се вземат под внимание разпределените средства за всяка категория региони като дял от общите разпределени средства на държавата-членка.
5. Чрез дерогация от параграф 1, когато общата сума на разпределените средства от фондовете за дадена държава-членка по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ не надвишава 1 000 000 000 EUR, разпределените средства за техническа помощ може да нараснат до 6 % от тази обща сума, или 50 000 000 EUR, която от двете стойности е по-ниска.
6. Техническата помощ е под формата на приоритетна ос, финансирана само по един фонд, в рамките на оперативната програма или на специална оперативна програма, или и двете.
ДЯЛ V
ФИНАНСОВА ПОДКРЕПА ОТ ФОНДОВЕТЕ
Член 120
Определяне на ставките на съфинансиране
1. В решението на Комисията за приемане на оперативна програма се определят ставката на съфинансиране и максималният размер на подкрепата от фондовете за всяка приоритетна ос. Когато дадена приоритетна ос се отнася до повече от една категория региони или повече от един фондове, в решението на Комисията, когато е необходимо, се определя ставката на съфинансиране по категория региони и фондове.
2. За всяка приоритетна ос в решението на Комисията се посочва дали ставката на съфинансиране за приоритетната ос ще се прилага към:
а)
общите допустими разходи, включително публичните и частните разходи; или
б)
допустимите публични разходи.
3. Ставката на съфинансиране за всяка приоритетна ос, и когато е приложимо, по категория регион и фонд, на оперативните програми по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ не може да надвишава:
а)
85 % за Кохезионния фонд;
б)
85 % за по-слабо развитите региони на държавите-членки, чийто среден БВП на глава от населението за периода 2007 - 2009 г. е бил под 85 % от средния за ЕС-27 през същия период и за най-отдалечените региони, включително допълнително отпуснатите средства за най-отдалечените региони в съответствие с член 92, параграф 1, буква д) и член 4, параграф 2 от Регламента за ЕТС;
в)
80 % за по-слабо развитите региони на държавите-членки, различни от посочените в буква б), както и за всички региони, чийто БВП на глава от населението, използван като критерий за допустимост, за програмния период 2007-2013 г. е под 75 % от средния за ЕС-25, но чийто БВП на глава от населението е над 75 % от средния БВП за ЕС-27, както и за регионите, определени в член 8, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1083/2006, получаващи преходна подкрепа за програмния период 2007-2013 г.;
г)
60 % за регионите в преход, различни от посочените в буква в);
д)
50 % за по-силно развитите региони, различни от посочените в буква в).
За периода от 1 януари 2014 г. до 30 юни 2017 г. ставката на съфинансиране на равнището на всяка приоритетна ос за всички оперативни програми в Кипър е не по-висока от 85 %.
Комисията извършва преглед за оценка на обосновката за поддържане на ставката на съфинансиране, посочена във втора алинея, след 30 юни 2017 г. и при необходимост прави законодателно предложение преди 30 юни 2016 г.
Ставката на съфинансиране на нивото на всяка приоритетна ос на оперативните програми по целта „Европейско териториално сътрудничество“ не може да надвишава 85 %.
Максималната ставка на съфинансиране съгласно първа алинея, букви б), в) г) и д) се увеличава за всяка приоритетна ос, която изпълнява инициативата за младежка заетост, и в случаите, когато дадена приоритетна ос се отнася за социална иновация или транснационално сътрудничество, или комбинация от двете. Това увеличение се определя в съответствие с правилата за отделните фондове.
4. Ставката на съфинансиране за допълнително разпределените средства в съответствие с член 92, параграф 1, буква д) не може да надвишава 50 % за регионите от ниво 2 по NUTS, отговарящи на критериите, предвидени в Протокол № 6 към Акта за присъединяването от 1994 г.
5. Максималната ставка на съфинансиране по параграф 3 на ниво приоритетна ос се увеличава с десет процентни пункта, когато цяла приоритетна ос се изпълняват посредством финансови инструменти или посредством водено от общностите местно развитие.
6. Приносът от фондовете за всяка приоритетна ос не може да бъде под 20 % от допустимите публични разходи.
7. В рамките на една оперативна програма е възможно създаването на отделна приоритетна ос със ставка на съфинансиране в размер до 100 % за подкрепа на операции, изпълнявани посредством финансови инструменти, създадени на равнището на Съюза и пряко или непряко управлявани от Комисията. Когато за целта е създадена отделна приоритетна ос, подкрепата по тази ос не може да бъде осъществявана с никакви други средства.
Член 121
Модулация на ставките на съфинансиране
Ставката на съфинансиране от фондовете за дадена приоритетна ос може да бъде модулирана, така че да се отчете:
1)
значението на приоритетната ос за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се имат предвид специфичните пропуски, които трябва да бъдат коригирани;
2)
опазването и подобряването на околната среда, главно чрез прилагане на принципа на предохранителните мерки, принципа за превантивни действия и принципа „замърсителят плаща“;
3)
степента на мобилизиране на частно финансиране;
4)
обхващането на райони със сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, определени както следва:
а)
островни държави-членки допустими за финансиране по Кохезионния фонд и други острови, с изключение на тези, в които се намира столицата на държава-членка или които имат постоянна връзка с континента;
б)
планински райони, както са определени в националното законодателство на държавата-членка;
в)
слабо (например по-малко от 50 жители на квадратен километър) и много-слабо (по-малко от 8 жители на квадратен километър) населени райони;
г)
включване на най-отдалечените региони, определени в член 349 от ДФЕС.
ЧЕТВЪРТА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ, ПРИЛОЖИМИ КЪМ ФОНДОВЕТЕ И ЕФМДР
ДЯЛ I
УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
ГЛАВА I
Системи за управление и контрол
Член 122
Отговорности на държавите-членки
1. Държавите-членки гарантират, че системите за управление и контрол на оперативните програми са установени в съответствие с членове 72, 73 и 74.
2. Държавите-членки предотвратяват, откриват и коригират нередностите и възстановяват неправомерно платените суми, заедно с лихвите за просрочени плащания. Те нотифицират Комисията за нередности, които надвишават 10 000 EUR принос от фондовете, и я информират редовно за съществен напредък по отношение на свързаните административни и съдебни производства.
Държавите-членки не нотифицират Комисията за нередности във връзка със следното:
а)
случаи, при които нередността се състои единствено в цялостно или частично неизпълнение на операция, която е част от съфинансираната оперативна програма, поради несъстоятелност на бенефициера;
б)
случаи, докладвани доброволно от бенефициера на управляващия или сертифициращия орган, преди един от тези органи да е разкрил нередността, било преди или след изплащане на публичния принос;
в)
случаи, които са разкрити и коригирани от управляващия или от сертифициращия орган преди включването на въпросния разход в отчет за разходите, представен на Комисията.
Във всички останали случаи и по-специално тези, предшестващи несъстоятелност, както при съмнение за измама, установените нередности и свързаните с тях мерки за предотвратяване и коригиране се докладват на Комисията.
Когато неправомерно платените на даден бенефициер суми не могат да бъдат възстановени и това е в резултат на грешка или на небрежност от страна на държава-членка, държавата-членка отговаря за възстановяването на съответните суми към бюджета на Съюза. Държавите-членки могат да решат да не събират дадена неправомерно платена сума, ако сумата, която трябва да бъде събрана от бенефициера, без лихвите, не надвишава 250 EUR принос от фондовете.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 149, определящ допълнителни подробни правила относно критериите за определяне на случаите на нередности, които трябва да бъдат докладвани, и данните, които трябва да бъдат предоставени, както и относно условията и процедурите, които трябва да се прилагат за определяне дали неподлежащите на събиране суми да бъдат възстановени от държавите-членки
Комисията приема актове за изпълнение, определящи честотата на докладването и формата, който трябва да бъде използвана. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
3. Държавите-членки гарантират, че не по-късно от 31 декември 2015 г., всеки обмен на информация между бенефициерите и управляващия орган, сертифициращия орган, одитния орган и междинните звена може да се извършва посредством електронните системи за обмен на данни.
Системите, посочени в първа алинея, улесняват оперативната съвместимост на националните рамки и рамката на Съюза и дават възможност на бенефициерите да предоставят цялата информация, посочена в първа алинея само един път чрез еднократно предаване.
Комисията приема актове за изпълнение, предвиждащи подробни правила относно обмена на информация съгласно настоящия параграф. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
4. Параграф 3 не се прилага за ЕФМДР.
ГЛАВА II
Органи за управление и контрол
Член 123
Определяне на органите
1. Всяка държава-членка определя за всяка оперативна програма национален, регионален или местен публичен орган или организация или частна организация, които да изпълняват функциите на управляващ орган. Един и същ управляващ орган може да бъде определен за няколко оперативни програми.
2. Държавата-членка определя, за всяка оперативна програма, национален, регионален или местен публичен орган или организация като сертифициращ орган, без да се засягат разпоредбите на параграф 3. Един и същ сертифициращ орган може да бъде определен за няколко оперативни програми.
3. Държавата-членка може да определи за дадена оперативна програма управляващ орган, който е публичен орган или организация, да упражнява в допълнение функциите на сертифициращ орган.
4. Държавата-членка определя за всяка оперативна програма национален, регионален или местен публичен орган или организация, функционално независим от управляващия орган и от сертифициращия орган, койтода изпълнява ролята на одитен орган. Един и същ одитен орган може да бъде определен за няколко оперативни програми.
5. За фондовете, свързани с целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и за ЕФМДР, при условие че е спазен принципът за разделение на функциите, управляващият орган, сертифициращият орган, когато е приложимо, и одитният орган могат да бъдат част от един и същ публичен орган или организация.
Когато общият размер на подкрепата от фондовете към дадена оперативна програма надхвърля 250 000 000 EUR или размерът на подкрепата от ЕФМДР надхвърля 100 000 000 EUR, одитният орган може да бъде част от същия публичен орган или организация, от който е част управляващият орган, ако съгласно приложимите разпоредби за предишния програмен период Комисията е информирала държавата-членка преди датата на приемане на съответната оперативна програма за заключението си, че последната може да се базира главно на своето одитно становище, или ако въз основа на опита от предишния програмен период Комисията се е уверила, че институционалната организация и отчетност на одитния орган дават адекватни гаранции за функционалната му независимост и надеждност.
6. Държавата-членка може да определи едно или няколко междинни звена, които да извършват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган на отговорността на този орган. Съответните договорености между управляващия орган или сертифициращия орган и междинните звена се оформят официално в писмена форма.
7. Държавата-членка или управляващият орган може да повери управлението на част от оперативна програма на междинно звено чрез споразумение в писмена форма между междинното звено и държавата-членка или управляващия орган („глобална субсидия“). Междинното звено предоставя гаранции за платежоспособността си и компетенциите си в съответната област, както и за своя капацитет за административно и финансово управление.
8. Държавата-членка може да посочи по своя инициатива координационна структура, чиято задача е да поддържа връзка с Комисията и да й предоставя информация, да координира действията на другите определени органи и да насърчава хармонизираното прилагане на приложимото право.
9. Държавата-членка определя писмено правила, уреждащи нейните отношения с управляващите органи, сертифициращите органи и одитните органи, отношенията между тези органи и отношенията на тези органи с Комисията.
Член 124
Процедура за определяне на управляващия орган и на сертифициращия орган
1. Държавите-членки нотифицират Комисията относно датата и формата на определянето на управляващия орган и когато е уместно, на сертифициращия орган, които се извършват на подходящо равнище, преди да подадат първото заявление за междинно плащане в Комисията.
2. Посоченото в параграф 1 определяне се извършва въз основа на доклад и становище на независима одитна структура, която оценява изпълнението от страна на органите на критериите, свързвани с вътрешната среда за контрол, управлението на риска, дейностите за управление и контрол и мониторинга съгласно приложение XIII. Независимата одитна структура е одитен орган или друга публичноправна или частноправна организация, която разполага с необходимия одиторски капацитет и е независима от управляващия орган или - в зависимост от случая - от сертифициращия орган, и която извършва дейността си при отчитане на международно приетите стандарти за одит. Ако независимата одитна структура стигне до заключението, че част от системата за управление и контрол, отнасяща се до управляващия орган или сертифициращия орган, по същество е същата като предходния програмен период, и че са налице данни въз основа на одиторската дейност, извършена съгласно съответните разпоредби от Регламент (ЕО) № 1083/2006 и Регламент (ЕО) № 1198/2006 (39) на Съвета, че тези системи са функционирали ефективно през въпросния период, независимата одитна структура може да излезе със заключението, че съответните критерии са изпълнени без да извършва допълнителна одиторска дейност.
3. Когато общият размер на подкрепата от фондовете за дадена оперативна програма надхвърля 250 000 000 EUR, или 100 000 000 EUR от ЕФМДР, Комисията може да поиска в рамките на един месец от получаването на нотификацията относно определянето, посочено в параграф 1, да й бъдат предоставени докладът и становището на независимата одитна структура, посочени в параграф 2, и описанието на функциите и процедурите, свързани с управляващия орган и - в зависимост от случая - сертифициращия орган. Комисията взема решение дали да изиска тези документи въз основа на своята оценка на риска, като отчита информацията за настъпили значими промени във функциите и процедурите, свързани с управляващия орган и - в зависимост от случая - сертифициращия орган, спрямо предходния програмен период, както и данните за тяхното ефективно функциониране.
Комисията може да представи коментари в срок от два месеца от получаването на документите, посочени в първа алинея. Без да се засяга член 83, разглеждането на тези документи не води до прекъсване на обработването на заявления за междинни плащания.
4. Ако общият размер на подкрепата от фондовете за дадена оперативна програма надхвърля 250 000 000 EUR и са налице значителни промени във функциите и процедурите на управляващия органи и - в зависимост от случая - на сертифициращия орган, спрямо предходния програмен период, държавата-членка може по собствена инициатива да предостави на Комисията документите по параграф 3 в рамките на два месеца от нотификацията за определянето, посочена в параграф 1. В рамките на три месеца след получаването на тези документи Комисията прави коментари по тях.
5. Ако наличните резултати от одита и контрола показват, че определеният орган вече не отговаря на критериите по параграф 2, държавата-членка установява на съответното равнище, предвид сериозността на проблема, изпитателен срок, по време на който да се предприемат нужните корективни действия.
Ако определеният орган не успее да изпълни нужните корективни действия в рамките на установения от държавата-членка изпитателен срок, държавата-членка отнема на съответното равнище статута му на определен орган.
Държавата-членка незабавно нотифицира Комисията, когато определен орган бъде поставен в изпитателен срок, като предоставя информация за съответния изпитателен срок, а също и когато вследствие на предприетите корективни действия изпитателният срок се прекратява или на органа се отнема статутът му на определен орган. Без да се засяга прилагането на член 83, нотификацията за поставянето на определен орган в изпитателен срок от страна на държава-членка не води до прекъсване на обработването на заявления за междинни плащания.
6. Ако решението за определяне на управляващ орган или на сертифициращ орган бъде отменено, държавите-членки определят в съответствие с процедурата, предвидена в параграф 2, нов орган, който да поеме функциите на управляващия орган или на сертифициращия орган, и нотифицират Комисията за това.
7. За да се гарантират еднакви условия на изпълнение на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение относно образеца за доклад и становище на независимата одитна структура и за описанието на функциите и процедурите, отнасящи се до управляващия орган и - в зависимост от случая - сертифициращия орган. Тези актове за изпълнение се приемат, в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
Член 125
Функции на управляващия орган
1. Управляващият орган отговаря за управлението на оперативната програма в съответствие с принципа на доброто финансово управление.
2. По отношение на управлението на оперативната програма, управляващият орган:
а)
подпомага работата на мониторинговия комитет, посочен в член 47, и му предоставя информацията, необходима за осъществяването на неговите задачи, по-специално данни относно напредъка на оперативната програма в постигането на нейните цели, финансови данни и данни за показателите и етапните цели;
б)
съставя и след одобрение от мониторинговия комитет изпраща до Комисията годишни доклади и окончателен доклад за изпълнението, посочени в член 50;
в)
предоставя на междинните звена и на бенефициерите информация от значение съответно за изпълнението на техните задачи и за изпълнението на операциите;
г)
създава система за записване и съхраняване в компютризирана форма на данни за всяка операция, необходими за мониторинга, оценката, финансовото управление, проверката и одита, включително данни за отделните участници в операциите, когато е приложимо;
д)
гарантира, че данните, посочени в буква г), се събират, въвеждат и съхраняват в системата, посочена в буква г), и че данните за показателите се разбиват по пол в случаите, в които това се изисква в приложения I и II към Регламента за ЕСФ.
3. По отношение на подбора на операциите управляващият орган:
а)
изготвя и - след като бъдат одобрени - прилага подходящите процедури и критерии за подбор, които:
i)
гарантират, че операциите допринасят за постигането на конкретните цели и резултати по съответните приоритети;
ii)
са недискриминационни и прозрачни;
iii)
вземат предвид общите принципи, определени в членове 7 и 8;
б)
гарантира, че избраната операция попада в обхвата на съответния(ите) фонд(ове) и може да бъде включена в категория интервенции или - по отношение на ЕФМДР - в мярка, набелязана в приоритета или приоритетите на оперативната програма;
в)
гарантира, че на бенефициера е предоставен документ, в който се посочват условията за подпомагане за всяка операция, включително специфичните изисквания за продуктите или услугите, които трябва да бъдат доставени по съответната операция, плана за финансиране и крайните срокове за изпълнение;
г)
се уверява, че бенефициерът разполага с необходимия административен, финансов и оперативен капацитет за изпълнение на условията, посочени в буква в), преди одобряването на операцията;
д)
се уверява, че когато операцията е започнала преди подаването на заявление за финансиране до управляващия орган, приложимо право, касаещо операцията, са били спазени;
е)
гарантира, че операциите, избрани да получат подкрепа от фондовете, не включват дейности, които са били част от операция, която е била или е трябвало да бъде обект на процедура за събиране в съответствие с член 71 след преместване на производствена дейност извън програмния район;
ж)
определя категориите интервенции или - по отношение на ЕФМДР - мерките, към които се приписват разходите по дадена операция.
4. По отношение на финансовото управление и контрола на оперативната програма управляващият орган:
а)
проверява дали съфинансираните продукти и услуги са доставени и дали разходите, декларирани от бенефициерите, са били заплатени и дали съответстват на приложимото законодателство, на оперативната програма и и на условията за подпомагане на операцията;
б)
гарантира, че бенефициерите, участващи в изпълнението на операциите, по които възстановяването на сумите е въз основа на действително направените допустими разходи, поддържат или отделна счетоводна система, или адекватен счетоводен кодекс за всички трансакции, отнасящи се до операцията;
в)
създава ефективни и пропорционални мерки за борба с измамите при отчитане на установените рискове;
г)
установява процедури, за да се гарантира, че с всички документи относно разходите и одитите, необходими за осигуряване на адекватна одитна следа, се борави в съответствие с изискванията на член 72, буква ж);
д)
съставя декларацията за управлението и годишния отчет, посочен в член 59, параграф 5, букви а) и б) от Финансовия регламент.
Чрез дерогация от първа алинея, буква а) Регламентът за ЕТС може да определи конкретни правила за проверка, приложими за програмите за сътрудничество.
5. Проверките по параграф 4, първа алинея, буква а) включват следните процедури:
а)
административни проверки по отношение на всяко заявление за възстановяване, подадено от бенефициерите;
б)
проверки на операции на място.
Честотата и обхватът на проверките на място са пропорционални на размера на публичната подкрепа за дадена операция и на равнището на риска, установен при такива проверки и одити от одитния орган за системите за управление и контрол като цяло.
6. Проверките на място на отделни операции съгласно параграф 5, първа алинея, буква б) могат да се извършват на база извадка.
7. В случай че управляващият орган е също бенефициер в рамките на оперативната програма, уредбата на проверките, посочени в параграф 4, първа алинея, буква а), гарантира адекватно разделение на функциите.
8. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които определя правилата за определяне на информацията във връзка с данните, които трябва да се записват и съхраняват в компютъризирана форма, в рамките на системата за мониторинг, установена съгласно параграф 2, буква г) от настоящия член.
Комисията приема актове за изпълнение, с които определя техническите спецификации на системата, установена съгласно параграф 2, буква г) от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
9. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които определя подробни минимални изисквания за одитната следа, посочена в параграф 4, първа алинея, буква г) от настоящия член, по отношение на счетоводните записи, които да се поддържат, и разходооправдателните документи, които да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите.
10. За да се гарантират еднакви условия на изпълнение на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение относно образеца на декларацията за управлението, посочена в параграф 4, първа алинея, буква д) от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
Член 126
Функции на сертифициращия орган
Сертифициращият орган на дадена оперативна програма по-специално отговаря за:
а)
изготвянето и изпращането до Комисията на заявления за плащане и удостоверяването, че те са продукт на надеждни счетоводни системи, основават се на проверими разходооправдателни документи и са били подложени на проверки от управляващия орган;
б)
съставянето на отчетите, посочени в член 59, параграф 5, буква а) от Финансовия регламент;
в)
удостоверяването на пълнотата, точността и достоверността на отчетите, както и че разходите, вписани в счетоводните отчети, са в съответствие с приложимото право и са били направени във връзка с операциите, избрани за финансиране в съответствие с критериите, приложими за оперативната програма, и са в съответствие с приложимото право;
г)
осигуряване на наличието на система за записване и съхранение в компютризирана форма на счетоводните записи за всяка операция, която съхранява всички данни, необходими за изготвянето на заявленията за плащане и отчетите, включително записи на сумите, подлежащи на събиране, на събраните суми и на оттеглените суми в резултат на отмяната на целия или на част от приноса за дадена операция или оперативна програма;
д)
осигуряване - за целите на изготвянето и представянето на заявления за плащане - че е получил адекватна информация от управляващия орган относно процедурите и проверките, провеждани по отношение на разходите;
е)
отчитане - при изготвянето и подаването на заявления за плащане - на резултатите от всички одити, извършени от или на отговорността на одитния орган;
ж)
поддържане на счетоводни записи в компютризирана форма на декларираните пред Комисията разходи и съответното публично финансиране, заплатено на бенефициерите;
з)
водене на счетоводство на сумите, подлежащи на събиране, и на сумите, оттеглени в резултат на отмяната на целия или на част от приноса за дадена операция. Събраните суми се внасят повторно в бюджета на Съюза преди приключването на оперативната програма, като се приспадат от следващия отчет за разходите.
Член 127
Функции на одитния орган
1. Одитният орган осигурява извършването на одити на правилното функциониране на системите за управление и контрол на оперативната програма, както и на подходяща извадка от операции въз основа на декларираните разходи. Декларираните разходи се одитират въз основа на представителна извадка и по принцип въз основа на статистически извадкови методи.
Нестатистически извадков метод може да се използва по професионална преценка на одитния орган в надлежно обосновани случаи в съответствие с международно признатите одитни стандарти и във всеки случай, когато броят операции за отчетната година не е достатъчен, за да се използва статистически метод.
В такива случаи размерът на извадката е достатъчен, за да позволи на одитния орган да състави валидно одитно становище в съответствие с член 59, параграф 5, втора алинея от Финансовия регламент.
Нестатистическият извадков метод обхваща минимум 5 % от операциите, за които пред Комисията са декларирани разходи по време на счетоводната година, и 10 % от разходите, които са декларирани пред Комисията по време на счетоводната година.
2. Когато одитите се извършват от структура, различна от одитния орган, одитният орган гарантира, че тази структура има необходимата функционална независимост.
3. Одитният орган гарантира, че при одитната дейност се вземат предвид международно приетите стандарти за одит.
4. Одитният орган в рамките на осем месеца от приемането на оперативна програма изготвя стратегия за одит за извършването на одити. Стратегията за одит определя методологията на одита, метода за подбор на извадка за одити на операции и планирането на одити във връзка с текущата счетоводна година и двете следващи счетоводни години. Стратегията за одит се актуализира ежегодно от 2016 г. до и включително през 2024 г. Когато за няколко оперативни програми се прилага една обща система за управление и контрол, може да бъде изготвена единна стратегия за одит за съответните оперативни програми. Одитният орган представя стратегията за одит на Комисията при поискване.
5. Одитният орган изготвя:
а)
одитно становище в съответствие с член 59, параграф 5, втора алинея от Финансовия регламент;
б)
контролен доклад, в който са посочени основните констатации от одитите, извършени в съответствие с параграф 1, включително констатациите във връзка с установени недостатъци в системите за управление и контрол, и предложените и предприетите корективни действия.
Когато за повече от една оперативна програма се прилага една обща система за управление и контрол, информацията, изисквана по първа алинея, буква б), може да бъде групирана в единен доклад.
6. За да гарантира еднакви условия за изпълнението на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, предвиждащи образците на одитната стратегия, одитното становище и контролния доклад. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
7. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, за да определя обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методологията за избор на извадката от операциите, посочени в параграф 1 от настоящия член.
8. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които определя подробни правила, свързани с използването на данните, събрани по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията.
ГЛАВА III
Сътрудничество с одитните органи
Член 128
Сътрудничество с одитните органи
1. Комисията си сътрудничи с одитните органи за координацията на техните одитни планове и методи и незабавно обменя с тези органи резултатите от проведените одити на системите за управление и контрол.
2. За да се улесни това сътрудничество, в случаите, в които държава-членка определи повече от един одитен орган, държавата-членка може да определи координационна структура.
3. Комисията, одитните органи и евентуалните координационни структури заседават редовно и по принцип най-малко веднъж годишно, освен ако не е договорено друго, за да разгледат годишния контролен доклад, одитното становище и стратегията за одит, както и да обменят възгледи по въпроси, свързани с подобряването на системите за управление и контрол.
ДЯЛ II
ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ, ИЗГОТВЯНЕ, РАЗГЛЕЖДАНЕ, ПРИЕМАНЕ И ПРИКЛЮЧВАНЕ НА ОТЧЕТИ И ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ
ГЛАВА I
Финансово управление
Член 129
Общовалидни правила за плащанията
Държавата-членка гарантира, че до приключването на оперативната програма сумата на публичните разходи, изплатена на бенефициерите, е най-малко равна на приноса от фондовете, изплатен от Комисията на държавата-членка.
Член 130
Общовалидни правила за изчисляване на междинните плащания и плащането на окончателното салдо
1. Комисията възстановява като междинни плащания 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране за всеки приоритет, определена в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите разходи за приоритета, включени в заявлението за плащане. Комисията определя оставащите суми, които да бъдат възстановени като междинни плащания или да бъдат събрани в съответствие с член 139.
2. Приносът от фондовете или ЕФМДР за даден приоритет посредством междинни плащания и плащане на окончателното салдо не надвишава:
а)
допустимите публични разходи, посочени в заявлението за плащане за приоритета; или
б)
приноса от фондовете или ЕФМДР за приоритета, определен в решението на Комисията за одобряване на оперативната програма.
Член 131
Заявления за плащане
1. Заявленията за плащане включват, за всеки приоритет:
а)
общия размер на допустимите разходи, направени от бенефициерите и платени за изпълнение на операциите, така както е вписан в счетоводната система на сертифициращия орган;
б)
общия размер на публичните разходи, направени за изпълнението на операциите, така както е вписан в счетоводната система на сертифициращия орган.
2. Допустимите разходи, включени в заявлението за плащане, се обосновават със заверени фактури или счетоводни документи с равностойна доказателствена стойност, освен за формите на подпомагане по член 67, параграф 1, първа алинея, букви б), в) и г), член 68, член 69, параграф 1 и член 109 от настоящия регламент и по член 14 от Регламента за ЕСФ. За тези форми на подпомагане включените в дадено заявление за плащане суми представляват разходите, изчислени въз основа на приложимата база.
3. В случай на схемите за помощ по член 107 от ДФЕС публичният принос, съответстващ на разходите, включени в заявление за плащане, се заплаща на бенефициерите от организацията, която предоставя помощта.
4. Чрез дерогация от параграф 1, в случаи на държавна помощ заявлението за плащане може да включва авансови плащания към бенефициерите от организацията, която предоставя помощта, съгласно следните кумулативни условия:
а)
тези авансови плащания са предмет на гаранция, предоставена от установена в държавата-членка банка или друга финансова институция, или са покрити от инструмент, предоставен като гаранция от публичен субект или от държавата-членка;
б)
тези авансови плащания не превишават 40 % от общия размер на помощта, която се отпуска на бенефициер за определена операция;
в)
тези авансови плащания се покриват от разходите, платени от бенефициерите за изпълнение на операцията, и се обосновават със заверени фактури или счетоводни документи с равностойна доказателствена стойност най-късно три години след годината на плащането на аванса или на 31 декември 2023 г., в зависимост от това коя дата е по-ранна, като в противен случай следващото заявление за плащане се коригира съответно.
5. Всяко заявление за плащане, което включва авансови плащания от вида, посочен в параграф 4, отделно представя общия размер, изплатен от оперативната програма като авансово плащане, сумата, която е покрита от разходите, платени от бенефициера до три години след плащането на аванса в съответствие с параграф 4, буква в), и сумата, която не е покрита от разходите, платени от бенефициера, и за която тригодишният период все още не е изтекъл.
6. За да се гарантират еднакви условия на изпълнение на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, предвиждащи образеца на заявленията за плащане. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
Член 132
Плащания към бенефициерите
1. В зависимост от наличието на финансиране от първоначалното и годишното предварително финансиране и междинните плащания, управляващият орган гарантира, че даден бенефициер получава общата сума на дължимите допустими публични разходи в пълен размер и не по-късно от 90 дни от датата на подаване на искането за плащане от бенефициера.
Не се приспада или удържа каквато и да е сума и не се начислява специална такса или друга такса с равностоен ефект, която би намалила суми, дължими на бенефициерите.
2. Крайният срок за плащане, посочен в параграф 1, може да бъде прекъснат от управляващия орган във всеки от следните надлежно обосновани случаи:
а)
сумата в искането за плащане не е дължима или не са били представени подходящите разходооправдателни документи, необходими за проверките на управлението по член 125, параграф 4, първа алинея, буква а);
б)
започнато е разследване във връзка с евентуална нередност, отнасяща се до съответните разходи.
Засегнатият бенефициер се уведомява писмено за прекъсването и причините за него.
Член 133
Използване на еврото
1. Държавите-членки, които не са приели еврото като своя парична единица към датата на заявлението за плащане, превръщат в евро сумите на разходите, направени в национална валута. Тези суми се превръщат в евро, като се използва месечният счетоводен обменен курс на Комисията в месеца, през който разходът е бил отразен в отчетите на сертифициращия орган на съответната оперативна програма. Обменният курс се публикува електронно от Комисията всеки месец.
2. Чрез дерогация от параграф 1, Регламентът за ЕТС може да определи отделни правила за конкретното време на превръщането в евро.
3. Когато еврото стане парична единица на някоя държава-членка, процедурата по превръщане, описана в параграф 1, продължава да се прилага за всички разходи, вписани в отчетите от сертифициращия орган преди датата на влизане в сила на фиксирания обменен курс между националната парична единица и еврото.
Член 134
Изплащане на предварителното финансиране
1. Първоначалната сума за предварително финансиране се изплаща на вноски, както следва:
а)
през 2014 г.: 1 % от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за целия програмен период за оперативната програма или 1,5 % от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за целия програмен период за оперативната програма, когато държавата-членка е получавала финансова помощ в периода след 2010 г. в съответствие с членове 122 и 143 от ДФЕС или от Европейския инструмент за финансова стабилност (ЕИФС), или към 31 декември 2013 г. получава финансова помощ в съответствие с членове 136 и 143 от ДФЕС;
б)
през 2015 г.: 1 % от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за целия програмен период за оперативната програма или 1,5 % от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за целия програмен период за оперативната програма, когато държавата-членка е получавала финансова помощ в периода след 2010 г. в съответствие с членове 122 и 143 от ДФЕС или от ЕИФС, или към 31 декември 2014 г. получава финансова помощ в съответствие с членове 136 и 143 от ДФЕС;
в)
през 2016 г.: 1 % от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за целия програмен период за оперативната програма.
Ако дадена оперативна програма бъде приета през 2015 г. или по-късно, по-ранните вноски се изплащат през годината на приемане.
2. В периода 2016 г.-2023 г. преди 1 юли се изплаща годишна сума за предварително финансиране. Тя е процент от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за оперативната програма за целия програмен период, както следва:
-
2016 г.: 2 %
-
2017 г.: 2,625 %
-
2018 г.: 2,75 %
-
2019 г.: 2,875 %
-
2020 г. до 2023 г.: 3 %.
3. При изчисляването на размера на първоначалното предварително финансиране, посочено в параграф 1, в размера на подкрепата за целия програмен период не се включват сумите от резерва за изпълнение, които са били първоначално разпределени на оперативната програма.
При изчисляването на размера на годишното предварително финансиране, посочено в параграф 2 до и включително 2020 г. в размера на подкрепата за целия програмен период не се включва сумите от резерва за изпълнение, които са били първоначално разпределени на оперативната програма.
Член 135
Крайни срокове за представяне на заявления за междинно плащане и за тяхното изплащане
1. Сертифициращият орган представя редовно заявление за междинно плащане в съответствие с член 131, параграф 1, обхващащо сумите, вписани в неговата счетоводна система през счетоводната година. Въпреки това, когато счита за необходимо, сертифициращият орган може да включи такива суми в заявленията за плащане, подадени през следващите счетоводни години.
2. Сертифициращият орган предава окончателното заявление за междинно плащане до 31 юли след края на предходната счетоводна година и във всеки случай преди първото заявление за междинно плащане за следващата счетоводна година.
3. Първото заявление за междинно плащане се прави не преди Комисията да е нотифицирана за определянето на управляващите органи и сертифициращите органи в съответствие с член 124.
4. Междинни плащания за оперативна програма не се правят, освен ако годишният доклад за изпълнение не е бил изпратен до Комисията в съответствие с правилата за отделните фондове.
5. В зависимост от наличието на средства Комисията извършва междинното плащане не по-късно от 60 дни след датата, на която заявлението за плащане е регистрирано в Комисията.
Член 136
Отмяна
1. Комисията отменя всяка част от сумата в дадена оперативна програма, която не е била използвана за плащане на първоначалното или годишното предварително финансиране и междинните плащания до 31 декември на третата финансова година след годината на бюджетния ангажимент по оперативната програма, или за която изготвено в съответствие с член 131 заявление за плащане не е било представено в съответствие с член 135.
2. Частта от задълженията, която все още е неприключена към 31 декември 2023 г., се отменя, ако някой от документите, изисквани по член 141, параграф 1, не е бил внесен в Комисията до крайния срок, определен в член 141, параграф 1.
ГЛАВА II
Изготвяне, разглеждане и приемане на отчети, приключване на оперативни програми и спиране на плащания
Раздел I
Изготвяне, разглеждане и приемане на отчети
Член 137
Изготвяне на годишните счетоводни отчети
1. Отчетите за всяка оперативна програма, посочени в член 59, параграф 5, буква а) от Финансовия регламент, се представят на Комисията. Счетоводните отчети обхващат счетоводната година и включват на нивото на всеки приоритет и, ако е приложимо, фонд и категория региони:
а)
общият размер на допустимите разходи, записани в счетоводните системи на сертифициращия орган, включени в исканията за плащане, подадени до Комисията в съответствие с член 131 и член 135, параграф 2 до 31 юли след края на счетоводната година, общият размер на съответните публични разходи, направени за изпълнение на операциите, както и общият размер на съответните плащания към бенефициерите в съответствие с член 132, параграф 1;
б)
оттеглените и събраните през счетоводната година суми, сумите, подлежащи на събиране към края на счетоводната година, извършените съгласно член 71 събирания и неподлежащите на събиране суми;
в)
размерът на приносите от програмата, платени на финансовите инструменти по член 41, параграф 1, и авансовите плащания от държавната помощ по член 131, параграф 4;
г)
за всеки приоритет - равнение между разходите, посочени в съответствие с буква а), и разходите, декларирани по отношение на същата счетоводна година в заявленията за плащане, придружено от обяснение на разликите.
2. Когато държава-членка изключи от отчетите разходи, включени преди това в заявление за междинно плащане за счетоводната година, поради текуща оценка на законосъобразността и редовността на тези разходи, цялата сума на тези разходи или част от тях, която е преценена като законосъобразна и редовна, може да бъде включена в заявление за междинно плащане за следващи счетоводни години.
3. За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, установяващи образец за отчетите, посочени в настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
Член 138
Предоставяне на информация
За всяка от годините от 2016 г. до 2025 г. включително държавите-членки представят в срока, посочен в член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, документите, посочени в същия член, и по-специално:
а)
отчетите, посочени в член 137, параграф 1 от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
б)
декларацията за управлението и годишния отчет, посочен в член 125, параграф 4, първа алинея, буква д) от настоящия регламент за предходната счетоводна година;
в)
одитното становище и контролния доклад, посочени в член 127, параграф 5, първа алинея, букви а) и б) от настоящия регламент, за предходната счетоводна година.
Член 139
Разглеждане и приемане на отчети
1. Комисията извършва проверка на документите, представени от държавата-членка в съответствие с член 129. По искане на Комисията държавата-членка представя цялата необходима допълнителна информация, така че да даде възможност на Комисията да определи до срока, предвиден в член 84 дали отчетите са пълни, точни и достоверни.
2. Комисията приема отчетите, когато може да стигне до заключението, че те са пълни, точни и верни. Комисията стига до такова заключение, когато одитният орган представи одитно становище без резерви относно пълнотата, точността и достоверността на отчетите, освен ако Комисията няма конкретни доказателства, че одитното становище за отчетите е ненадеждно.
3. Комисията информира държавата-членка до срока, посочен в член 84 дали може да приеме отчетите.
4. Ако по причини, отнасящи се до държава-членка, Комисията не е в състояние да приеме отчетите до крайния срок, посочен в член 84, Комисията уведомява държавата-членка за причините в съответствие с параграф -2 от настоящия член, както и за действията, които се изисква да бъдат предприети, и срока за тяхното приключване. В края на срока за приключване на тези действия Комисията информира държавата-членка дали може да приеме отчетите.
5. Въпроси, свързани със законосъобразността и редовността на първичните трансакции във връзка с разходите, включени в отчетите, не се вземат предвид за целите на приемането на отчетите от Комисията. С процедурата на проверка и приемане на отчетите не се прекъсва обработката на заявленията за междинни плащания и тя не води до спиране на плащанията, без с това да се засягат членове 83 и 142.
6. Въз основа на приетите отчети Комисията изчислява сумата, изискуема от фондовете и от ЕФМДР за счетоводната година, и последващите корекции по отношение на плащанията за държавата-членка. Комисията взема под внимание:
а)
сумите в отчетите, посочени в член 137, параграф 1, буква а), към които се прилага ставката на съфинансиране за всеки приоритет;
б)
общия размер на плащанията, направени от Комисията през съответната счетоводна година, състоящ се от:
i)
размера на междинните плащания, направени от Комисията в съответствие с член 130, параграф 1 и член 24; както и
ii)
размера на годишното предварително финансиране, платено съгласно член 134, параграф 2.
7. След извършване на изчислението по параграф 6, Комисията уравнява съответното годишно предварително финансиране и изплаща всяка допълнителна дължима сума в срок от 30 дни от приемането на отчетите. В случай на сума, подлежаща на събиране от държавата-членка, Комисията издава нареждане за събирането й, което се изпълнява по възможност чрез прихващане от суми, дължими на държавата-членка по следващи плащания по същата оперативна програма. Такова събиране не представлява финансова корекция и не намалява подпомагането от фондовете за оперативната програма. Събраните суми представляват целеви приходи по член 177, параграф 3 от Финансовия регламент.
8. Когато след прилагане на процедурата, предвидена в параграф 4, Комисията не може да приеме отчетите, тя определя на основата на наличната информация и в съответствие с параграф 6 сумата, изискуема от фондовете за счетоводната година, и информира държавата-членка. Ако държавата-членка уведоми Комисията за съгласието си в рамките на два месеца, след като Комисията предаде информацията, се прилага параграф 7. При отсъствие на такова съгласие Комисията взема решение посредством актове за изпълнение, в които се посочва сумата, изискуема от фондовете за счетоводната година. Такова решение не представлява финансова корекция и не намалява подпомагането от фондовете за оперативната програма. Въз основа на решението Комисията прилага корекциите на плащанията за държавата-членка в съответствие с параграф 7.
9. Приемането на отчетите от Комисията или на решение на Комисията съгласно параграф 8 от настоящия член не засяга прилагането на корекциите по членове 144 и 145.
10. Държавите-членки могат да заменят неправомерните суми, разкрити след предаването на отчетите, като извършат съответните корекции в отчетите за счетоводната година, в която е установена нередността, без с това да се засягат членове 144 и 145.
Член 140
Наличност на документи
1. Без да се засягат правилата, уреждащи държавните помощи, управляващият орган гарантира, че всички разходооправдателни документи за разходи по линия на фондовете за операциите, за които сумата на допустимите разходи не надвишава 1 000 000 EUR, са на разположение на Комисията и на Европейската сметна палата при поискване за период от три години, считано от 31 декември след предаването на отчетите, в които са включени разходите по операцията.
При операции, различни от тези, посочени в първа алинея, всички удостоверителни документи се предоставят за период от две години, считано от 31 декември след представянето на отчетите, в които са включени окончателните разходи по приключената операция.
Управляващ орган може да реши да приложи за операции, за които общите допустими разходи не надвишават 1 000 000 EUR, правилото, посочено във втората алинея.
Периодът, посочен в първата алинея, се прекъсва в случай на съдебно производство или при надлежно обосновано искане на Комисията.
2. Управляващият орган информира бенефициерите за началната дата на периода, посочен в параграф 1.
3. Документите се съхраняват под формата на оригинали или заверени копия на оригиналите или на общоприети носители на информация, включително електронни версии на оригинални документи или документи, съществуващи единствено в електронна версия.
4. Документите се съхраняват във форма, която позволява идентифицирането на самоличността на субектите на данните в продължение на срок, чиято продължителност не надвишава необходимата за целите, за които данните са събрани или обработени впоследствие.
5. Процедурата, по която се удостоверява, че документите, съхранявани на общоприети носители на данни, са верни с оригиналния документ, се определя от националните органи и трябва да гарантира, че съхраняваните версии отговарят на националните правни изисквания и на тях може да се разчита за целите на одита.
6. Когато документите съществуват единствено в електронна форма, използваните компютърни системи отговарят на приетите стандарти за сигурност, които гарантират, че съхраняваните документи отговарят на националните законови изисквания и на тях може да се разчита за целите на одита.
Раздел II
Приключване на оперативните програми
Член 141
Подаване на документите за приключването и плащане на окончателното салдо
1. В допълнение към документите, посочени в член 138, за последната счетоводна година, обхващаща периода от 1 юли 2023 г. до 30 юни 2024 г., държавите-членки представят окончателен доклад за изпълнението на оперативната програма или последния годишен доклад за изпълнението за оперативната програма, подкрепена от ЕФМДР;
2. Окончателното салдо се изплаща не по-късно от три месеца след датата на приемането на отчетите за последната счетоводна година или един месец след датата на приемане на окончателния доклад за изпълнението, в зависимост от това коя дата е по-късна.
Раздел III
Спиране на плащанията
Член 142
Спиране на плащанията
1. Всички или част от междинните плащания на ниво приоритети или оперативни програми могат да бъдат спрени от Комисията, ако са изпълнени едно или повече от следните условия:
а)
налице е сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който излага на риск приноса на Съюза към оперативната програма и за чието отстраняване не са били предприети мерки;
б)
разходите в даден отчет за разходите са свързани с нередност със сериозни финансови последици, която не е отстранена;
в)
държавата-членка не е успяла да предприеме необходимите действия за коригиране на ситуацията, довела до прекъсването по член 83;
г)
налице е сериозен недостатък в качеството и надеждността на системата за мониторинг или на данните за общите и специфични показатели;
д)
не са приключени действията за изпълнение на предварително условие, подлежащо на изложените в член 19 условия;
е)
налице са доказателства, произтичащи от прегледа на изпълнението на даден приоритет, че има сериозен неуспех при постигането на етапните цели на този приоритет, свързани с финансовите показатели и показателите за изпълнението и с ключовите етапи на изпълнението, определени в рамката на изпълнението, предмет на изложените в член 22 условия.
В правилата за отделния фонд за ЕФМДР може да бъдат предвидени специфични основания за спиране на плащанията, свързани с неспазване на правилата, приложими съгласно общата политика в областта на рибарството, които са пропорционални на естеството, сериозността, продължителността и повторяемостта на неспазването.
2. Комисията може да реши чрез акт за изпълнение да спре всички или част от междинните плащания, след като даде на държавата-членка възможност да представи своите коментари.
3. Комисията отменя спирането на всички междинни плащания или на част от тях, когато държавата-членка е предприела необходимите мерки, за да позволи отмяната на спирането.
ГЛАВА III
Финансови корекции
Раздел I
Финансови корекции от държавите-членки
Член 143
Финансови корекции от държавите-членки
1. Държавите-членки на първо място носят отговорност за разследването на нередностите и за извършването на необходимите финансови корекции и възстановяването на дължимите суми. В случай на системна нередност държавата-членка разширява своите разследвания, за да обхване всички операции, които потенциално могат да бъдат засегнати.
2. Държавите-членки извършват необходимите финансови корекции във връзка с отделните или системни нередности, установени в операциите или в оперативните програми. Финансовите корекции се изразяват в отмяната на всички или на част от публичния принос за дадена операция или оперативна програма. Държавите-членки вземат предвид характера и сериозността на нередностите и финансовата загуба за фондовете или за ЕФМДР и прилага пропорционална корекция. Финансовите корекции се вписват в счетоводните отчети от управляващия орган за счетоводната година, през която е взето решението за отмяна.
3. Отменените в съответствие с параграф 2 приноси от фондовете или ЕФМДР могат да бъдат повторно използвани от държавата-членка в рамките на съответната оперативна програма при условията на параграф 4.
4. Отменените в съответствие с параграф 2 приноси не могат да бъдат повторно използвани за операция, която е предмет на корекции, или когато финансовата корекция се извършва за системна нередност - за всяка операция, засегната от системната нередност.
5. В правилата за отделните фондове относно ЕФМДР могат да бъдат предвидени допълнителни основания за финансови корекции от държавите-членки, свързани с неспазване на приложимите в рамките на общата политика в областта на рибарството правила, които са пропорционални, и отчитат естеството, тежестта, продължителността и повтаряемостта на неспазването.
Раздел II
Финансови корекции от страна на Комисията
Член 144
Критерии за финансови корекции
1. Комисията прави финансови корекции чрез актове за изпълнение, като отменя целия размер или част от приноса на Съюза към оперативната програма, в съответствие с член 85, когато след извършване на необходимото разследване заключи, че:
а)
е налице сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който излага на риск вече изплатения от Съюза принос в оперативната програма;
б)
държавата-членка не е спазила своите задължения съгласно член 143 преди откриването на процедурата за корекция по настоящия параграф;
в)
разходите, съдържащи се в дадено заявление за плащане, са неправомерни и не са коригирани от държавата-членка преди откриването на процедурата за корекция по настоящия параграф.
Комисията основава своите финансови корекции на констатираните отделни случаи на установена нередност, като отчита дали нередността е системна. Когато не е възможно да се определи точно размерът на неправомерните разходи, финансирани за сметка на фондовете или ЕФМДР, Комисията прилага единна ставка или екстраполирана финансова корекция.
2. Когато взема решение относно корекция по параграф 1, Комисията зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и сериозността на нередността и степента и финансовите последици от недостатъците в системите за управление и контрол, открити в оперативната програма.
3. Когато Комисията основава позицията си на доклади от одитори, различни от одиторите от нейните служби, тя прави свои собствени заключения относно финансовите последици, след като разгледа предприетите от съответната държава-членка мерки по член 143, параграф 2, уведомленията, изпратени по член 122, параграф 2, и отговорите от държавата-членка.
4. В съответствие с член 22, параграф 7, когато Комисията въз основа на извършена проверка на окончателния доклад за изпълнението на оперативната програма - за фондовете, или последния годишен доклад за изпълнението - за ЕФМДР, установи сериозно несправяне с постигането на целите, заложени в рамката на изпълнението, тя може да приложи финансови корекции по отношение на съответните приоритети чрез актове за изпълнение.
5. Когато държава-членка не изпълни задълженията си по член 95, Комисията може, в зависимост от степента на неспазване на тези задължения, да извърши финансова корекция, като отменя целия или част от приноса на структурните фондове за съответната държава-членка.
6. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за установяване на подробни правила относно критериите за определяне на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, включително основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на равнището на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на фиксирани ставки или екстраполирана финансова корекция.
7. В правилата за отделните фондове относно ЕФМДР могат да бъдат предвидени специфични основания за финансови корекции от Комисията, свързани с неспазване на правилата, приложими съгласно общата политика в областта на рибарството, които са пропорционални на естеството, тежестта, продължителността и повторяемостта на неспазването.
Член 145
Процедура
1. Преди да вземе решение за финансова корекция, Комисията открива процедурата, като информира държавата-членка за предварителните заключения от своето разследване и изисква от държавата-членка да представи забележките си в срок от два месеца.
2. Когато Комисията предлага финансова корекция въз основа на екстраполация или на фиксирана ставка, на държавата-членка се предоставя възможност да докаже чрез проверка на съответната документация, че действителната степен на нередност е по-ниска от преценката на Комисията. По споразумение с Комисията държавата-членка може да ограничи обхвата на това разследване до подходяща част или извадка от съответната документация. Освен в надлежно обосновани случаи, срокът, който се предоставя за прегледа, не надвишава два месеца след двумесечния срок, посочен в параграф 1.
3. Комисията взема предвид всяко доказателство, предоставено от държавата-членка в сроковете, посочени в параграфи 1 и 2.
4. В случай че държавата-членка не приеме предварителните заключения на Комисията, държавата-членка се кани на изслушване от Комисията с цел да се гарантира, че е налице цялата информация от значение и всички забележки като основа за заключенията на Комисията относно прилагането на финансовата корекция.
5. В случай на съгласие и без да се засяга параграф 6 от настоящия член, държавата-членка може отново да използва засегнатите фондове в съответствие с член 143, параграф 3.
6. С оглед извършване на финансови корекции Комисията взема решение чрез актове за изпълнение в срок от шест месеца от датата на изслушването, или от датата на получаване на допълнителна информация, когато държавата-членка се съгласи да представи такава допълнителна информация след изслушването. Комисията трябва да вземе предвид цялата информация и коментарите, предоставени в хода на процедурата. Ако не се проведе изслушване, шестмесечният срок започва да тече два месеца след датата на писмото покана за изслушване, изпратено от Комисията.
7. Когато Комисията, при изпълнение на отговорностите си по член 75, или Европейската сметна палата констатират нередности, които са проява на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, произтичащата от това финансова корекция води до намаляване на подкрепата от фондовете за оперативната програма.
Първата алинея не се прилага в случай на сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол, който, преди датата на установяването от Комисията или Европейската сметна палата:
а)
е бил установен в декларацията за управлението, годишния контролен доклад или одитното становище, представени на Комисията в съответствие с член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, или в други одитни доклади на одитния орган, представени на Комисията, и са били предприети подходящи мерки, или
б)
е бил предмет на подходящи коригиращи мерки от държавата-членка.
Оценката на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол се основава на приложимото право към момента на подаване на съответните декларации за управлението, годишни контролни доклади и одитни становища.
Когато взема решение относно финансова корекция, Комисията:
а)
зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и тежестта на сериозния недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол и финансовите му последици за бюджета на Съюза;
б)
за целите на прилагането на фиксирана ставка или екстраполирана корекция, изключва неправомерните разходи, установени преди това от държавата-членка, които са били подложени на корекция в отчетите в съответствие с член 139, параграф 10, както и разходите - предмет на текуща оценка за законосъобразност и правомерност съгласно член 137, параграф 2;
в)
взема предвид единната ставка или екстраполираните корекции, приложени към разходите от държавата-членка за други сериозни недостатъци, установени от държавата-членка при определянето на остатъчния риск за бюджета на Съюза.
8. В правилата за отделните фондове относно ЕФМДР може да бъдат предвидени допълнителни правила за процедурата за финансовите корекции, посочена в член 144, параграф 7.
Член 146
Задължения на държавите-членки
Прилагането на финансова корекция от Комисията не засяга задължението на държавата-членка да продължи събиранията, предвидени в член 143, параграф 2 от настоящия регламент, и да събере държавната помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и по член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (40).
Член 147
Възстановяване
1. Възстановяването на суми в бюджета на Съюза се извършва преди крайната дата, посочена в нареждането за събиране, изготвено в съответствие с член 73 от Финансовия регламент. Падежната дата е последният ден от втория месец след издаването на нареждането.
2. Всяко забавяне на възстановяването поражда лихва за просрочено плащане, която започва да тече на датата, на която то е дължимо, и приключва на датата на действителното плащане. Размерът на тази лихва е един и половина процентни пункта над прилагания от Европейската централна банка лихвен процент спрямо основните й операции за рефинансиране в първия работен ден от месеца на падежната дата.
ДЯЛ III
ПРОПОРЦИОНАЛЕН КОНТРОЛ НА ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ
Член 148
Пропорционален контрол на оперативните програми
1. Операциите, за които общите допустими разходи не превишават 200 000 EUR за ЕФРР и Кохезионния фонд, 150 000 EUR за ЕСФ или 100 000 EUR за ЕФМДР, не подлежат на повече от един одит от одитния орган или от Комисията преди подаванетое на отчетите за счетоводната година, в която е приключена операцията. Останалите операции не подлежат на повече от един одит на счетоводна година от одитния орган или от Комисията преди подаването на отчетите за счетоводната година, в която е приклюила операцията. Операциите не подлежат на одит от страна на Комисията или одитния орган през година, през която вече е извършен одит от Европейската сметна палата, при условие че резултатите от одиторската работа, извършена от Европейската сметна палата за тези операции, могат да бъдат използвани от одитния орган или от Комисията за целите на изпълнението на съответните им задачи.
2. За оперативни програми, за които последното одитно становище показва, че не са налице съществени недостатъци, Комисията може да се договори с одитния орган на последващото заседание, посочено в член 128, параграф 3, че нивото на изискваната одитна дейност може да бъде намалено, така че то да е пропорционално на установената степен на риск. В такива случаи Комисията не извършва собствени одити на място, освен ако са налице доказателства за недостатъци в системата за управление и контрол, които влияят върху декларираните пред Комисията разходи през дадена счетоводна година, за която отчетите са били приети от Комисията.
3. За оперативни програми, за които Комисията достигне до заключението, че може да разчита на становището на одитния орган, тя може да договори с одитния орган да ограничи одитите на Комисията на място с цел одиторска проверка на работата на одитния орган, освен ако са налице доказателства за недостатъци в работата на одитния орган за дадена счетоводна година, за която отчетите са били приети от Комисията.
4. Независимо от параграф 1, одитният орган и Комисията могат да провеждат одити на операциите в случай, че оценката на риска или одитът, извършен от Европейската сметна палата, установи специфичен риск от нередност или измама, в случай че са налице доказателства за сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на съответната оперативна програма, както и през периода, посочен в член 140, параграф 1. Комисията може, за целите на оценяването на работата на даден одитен орган, да преразгледа одитната следа на одитния орган или да участва в одитите на място на одитния орган, и когато в съответствие с международно признатите стандарти за одит е необходимо с цел получаване на гаранция за ефективното функциониране на одитния орган, Комисията може да извършва одит на операциите.
ПЕТА ЧАСТ
ДЕЛЕГИРАНЕ НА ПРАВОМОЩИЯ, РАЗПОРЕДБИ ЗА ПРИЛАГАНЕ, ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ГЛАВА I
Делегиране на правомощия и разпоредби за прилагане
Член 149
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, параграф 3, член 12, втора алинея, член 22, параграф 7, четвърта алинея, член 37, параграф 13, член 38, параграф 4, трета алинея, член 40, параграф 4, член 41, параграф 3, член 42, параграф 1, втора алинея, член 42, параграф 6, член 61, параграф 3, втора, трета, четвърта и седма алинеи, член 63, параграф 4, член 64, параграф 4, член 68, параграф 1,втора алинея, член 101, четвърта алинея, член 122, параграф 2, пета алинея, член 125, параграф 8, първа алинея, член 125, параграф 9, член 127, параграфи 7 и 8 и член 144, параграф 6 се предоставя на Комисията от 21 декември 2013 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощията, посочено в посочено в член 5, параграф 3, член 12, втора алинея, член 22, параграф 7, четвърта алинея, член 37, параграф 13, член 38, параграф 4, трета алинея, член 40, параграф 4, член 41, параграф 3, член 42, параграф 1, втора алинея, член 42, параграф 6, член 61, параграф 3, втора, трета, четвърта и седма алинеи, член 63, параграф 4, член 64, параграф 4, член 68, параграф 1,втора алинея, член 101, четвърта алинея, член 122, параграф 2, пета алинея, член 125, параграф 8, първа алинея, член 125, параграф 9, член 127, параграфи 7 и 8 и член 144, параграф 6, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява делегирането на правомощията, посочени в същото решение. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно посочено в член 5, параграф 3, член 12, втора алинея, член 22, параграф 7, четвърта алинея, член 37, параграф 13, член 38, параграф 4, трета алинея, член 40, параграф 4, член 41, параграф 3, член 42, параграф 1, втора алинея, член 42, параграф 6, член 61, параграф 3, втора, трета, четвърта и седма алинеи, член 63, параграф 4, член 64, параграф 4, член 68, параграф 1,втора алинея, член 101, четвърта алинея, член 122, параграф 2, пета алинея, член 125, параграф 8, първа алинея, член 125, параграф 9, член 127, параграфи 7 и 8 и член 144, параграф 6, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 150
Процедура на комитет
1. При прилагането на настоящия регламент, на Регламента за ЕФРР, Регламента за ЕТС, Регламента за ЕСФ и Регламента за КФ Комисията се подпомага от Комитет за координация на европейските структурни и инвестиционни фондове. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато Комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение по отношение на изпълнителните правомощия, посочени в член 8, трета алинея, член 22, параграф 7, пета алинея, член 38, параграф 3, втора алинея, член 38, параграф 10, член 39, параграф 4, втора алинея, член 46, параграф 3, член 96, параграф 2, втора алинея, член 115, параграф 4 и член 125, параграф 8, втора алинея и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА II
Преходни и заключителни разпоредби
Член 151
Преразглеждане
Европейският парламент и Съветът преразглеждат настоящия регламент до 31 декември 2020 г. в съответствие с член 177 от ДФЕС.
Член 152
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент не засяга нито продължаването, нито промяната, включително цялостната или частична отмяна на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1083/2006 или на друго законодателство, приложимо за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство следователно продължава да се прилага след 31 декември 2013 г. за тази помощ или за съответните операции до приключването им. За целите на настоящия параграф помощта обхваща оперативните програми и големите проекти.
2. Заявленията за получаване на помощ, подадени или одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1083/2006, остават в сила.
3. Когато държава-членка използва възможността, предвидена в член 123, параграф 3, тя може да подаде искане до Комисията за това управителният орган да изпълнява функциите на сертифициращ орган чрез дерогация от член 59, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 1083/2006 за съответните оперативни програми, изпълнявани въз основа на Регламент (ЕО) № 1083/2006. Искането се придружава от оценка, извършена от одитния орган. Когато Комисията установи, въз основа на информация, предоставена от одитния орган, и на свои собствени одити, че системите за управление и контрол на тези оперативни програми функционират ефективно и това функциониране няма да бъде засегнато от управителния орган, изпълняващ функциите на сертифициращ орган, тя информира държавите-членки за съгласието си в рамките на два месеца от датата на получаване на искането.
Член 153
Отмяна
1. Без да се засягат разпоредбите, предвидени в член 152, Регламент (ЕО) № 1083/2006 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
2. Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съобразно таблицата на съответствието, изложена в приложение ХIV.
Член 154
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Членове 20-24, член 29, параграф 3, член 38, параграф 1, буква а), членове 58, 60, 76-92, 118, 120, 121 и членове 129-147 се прилагат от 1 януари 2014 г.
Член 39, параграф 2, седма алинея, второ изречение и член 76, пета алинея се прилагат от датата, на която изменението на Финансовия регламент, свързано с отмяната на бюджетни кредити е влязло в сила.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2013 година.
UREDBA (EU) br. 1303/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 17. prosinca 2013.
o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 177.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenja Odbora regija (2),
uzimajući u obzir mišljenja Revizorskog suda (3),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
Člankom 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da, radi jačanja svoje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, Unija nastoji smanjiti razlike u razinama razvijenosti različitih regija te zaostalost regija ili otoka koji su u najnepovoljnijem položaju, a posebna pozornost poklanja se ruralnim područjima, područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, između ostalog najudaljenijim regijama, najsjevernijim regijama s vrlo niskom gustoćom naseljenosti te otocima, pograničnim i planinskim regijama. Člankom 175. UFEU-a traži se da Unija podupire ostvarivanje tih ciljeva svojim djelovanjem kroz Europski fond za smjernice i jamstva u poljoprivredi, Komponentu za smjernice, Europski socijalni fond, Europski fond za regionalni razvoj, Europsku investicijsku banku i ostale instrumente.
(2)
Radi poboljšanja suradnje i usklađivanja trošenja sredstava iz fondova kojima se u okviru kohezijske politike osigurava potpora, odnosno Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda (ESF) i Kohezijskog fonda, s fondovima za ruralni razvoj, odnosno Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj (EPFRR), te onima za pomorstvo i ribarstvo, odnosno mjerama financiranima u okviru dijeljenog upravljanja u Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), za sve te fondove bi trebalo donijeti zajedničke odredbe („europski strukturni i investicijski fondovi” - „ESI fondovi”). Osim toga, ova Uredba sadrži opće odredbe koje se odnose na EFRR, ESF i Kohezijski fond, ali se ne primjenjuju na EPFRR i EFPR kao i opće odredbe koje se odnose na EFRR, ESF, Kohezijski fond i EFPR, ali se ne primjenjuju na EPFRR. Zbog posebnosti svakog ESI fonda u zasebnim uredbama treba odrediti posebna pravila primjenjiva na svaki ESI fond te na cilj „Europska teritorijalna suradnja” u okviru EFRR-a.
(3)
U skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 17. lipnja 2010. o usvajanju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, Unija i države članice trebale bi ostvarivati pametan, održiv i uključiv rast istodobno promičući usklađen razvoj Unije i smanjujući regionalne razlike. ESI fondovi trebali bi igrati značajnu ulogu u ostvarivanju ciljeva strategije strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast.
(4)
Što se tiče zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), usklađivanjem pravila upravljanja i nadzora za prvi (Europski fond za jamstva u poljoprivredi - EFJP) i drugi stup (EPFRR) ZPP-a već je bila ostvarena značajna sinergija. Stoga bi trebalo očuvati snažnu vezu između EFJP-a i EPFRR-a i održavati postojeće strukture u državama članicama.
(5)
Najudaljenije regije trebale bi imati koristi od posebnih mjera i od dodatnog financiranja kako bi se neutralizirala njihova socijalna i gospodarska situacija kao i nedostaci koji su posljedica čimbenika iz članka 349. UFEU-a.
(6)
Sjevernim rijetko naseljenim regijama trebale bi biti namijenjene posebne mjere i dodatno financiranje kako bi se neutralizirali ozbiljni prirodni i demografski nedostaci iz članka 2. Protokola br. 6 uz Ugovor o pristupanju iz 1994.
(7)
Kako bi se osiguralo pravilno i dosljedno tumačenje odredaba te doprinijelo pravnoj sigurnosti za države članice i korisnike, nužno je utvrditi određene termine korištene u ovoj Uredbi.
(8)
Ako je određen rok u kojem Komisija donosi ili mijenja odluku u skladu s ovom Uredbom, rok za donošenje ili izmjenu takve odluke ne bi trebao uključivati razdoblje koje počinje na datum na koji je Komisija državi članici poslala svoje primjedbe i koje traje sve dok država članica na te primjedbe ne odgovori.
(9)
Ova Uredba sastoji se od pet dijelova, pri čemu prvi sadrži predmet i definicije, drugi pravila koja se primjenjuju na sve ESI fondove, treći odredbe koje se primjenjuju samo na EFRR, ESF i Kohezijski fond („fondovi”), četvrti odredbe koje se primjenjuju samo na fondove i na EFPR, a peti završne odredbe. Kako bi se osigurala konzistentnost u tumačenju različitih dijelova ove Uredbe te između ove Uredbe i uredbi za pojedine fondove, važno je na jasan način navesti odnose koji postoje između njih. Pored toga, posebna pravila utvrđena u pravilima za pojedine fondove mogu nadopunjavati odgovarajuće odredbe iz ove Uredbe, ali ne bi trebala odstupati od njih, osim ako je to odstupanje izričito predviđeno ovom Uredbom.
(10)
Prema članku 317. UFEU-a i u kontekstu dijeljenog upravljanja, trebalo bi utvrditi uvjete kojima se Komisiji omogućuje izvršavanje njenih dužnosti u vezi s izvršenjem proračuna Unije te je potrebno pojasniti odgovornosti suradnje država članica. Navedeni uvjeti trebali bi omogućiti Komisiji da se osigura da države članice koriste ESI fondove na zakonit i pravilan način te u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja u smislu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4) („Financijska uredba”). Države članice na odgovarajućoj teritorijalnoj razini u skladu sa svojim institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom i tijela koja su one odredile u tu svrhu trebali bi biti odgovorni za pripremu i provedbu programa. Navedeni uvjeti trebali bi osigurati i pridavanje pozornosti potrebi osiguravanja komplementarnosti i dosljednosti predmetnih intervencija Unije, poštovanje načela proporcionalnosti i uzimanje u obzir ukupnog cilja smanjenja administrativnih opterećenja.
(11)
Za svaki sporazum o partnerstvu odnosno svaki program svaka država članica trebala bi osnovati partnerstvo s predstavnicima nadležnih regionalnih, lokalnih, gradskih i drugih javnih tijela, gospodarskih i socijalnih partnera te drugih relevantnih tijela koja predstavljaju civilno društvo, uključujući partnere s područja zaštite okoliša, iz nevladinih organizacija i tijela zaduženih za promicanje socijalne uključenosti, ravnopravnosti spolova i nediskriminacije, uključujući, prema potrebi, „krovne organizacije” takvih nadležnih vlasti i tijela. Svrha takvoga partnerstva jest osigurati poštovanje načela upravljanja na više razina, kao i supsidijarnosti i proporcionalnosti te specifičnosti različitih institucionalnih i pravnih okvira država članica, kao i osiguravanje odgovornosti dionika za planirane intervencije i daljnji razvoj utemeljen na iskustvu i znanju relevantnih sudionika. Države članice trebale bi odrediti najreprezentativnije relevantne partnere. Među tim partnerima trebale bi biti institucije, organizacije i skupine koje imaju sposobnost utjecati na pripremu programa ili na koje bi mogla utjecati priprema i provedba programa. U tom bi kontekstu države članice također trebale moći, prema potrebi,
kao relevantne partnere odrediti i „krovne organizacije“, kao što su udruženja, federacije i konfederacije relevantnih regionalnih, lokalnih i gradskih tijela ili drugih tijela u skladu s važećim nacionalnim zakonom i praksom. Komisija bi trebala biti ovlaštena donijeti delegirani akt kojim se predviđa europski kodeks ponašanja za partnerstvo kako bi države članice podržala i olakšala im organizaciju partnerstva u smislu osiguranja dosljedne uključenosti relevantnih partnera u izradu, provedbu, praćenje i evaluaciju sporazuma o partnerstvu i programa. Taj doneseni delegirani akt ne bi smio ni pod kojim uvjetima i ni po jednom načinu njegova tumačenja imati retroaktivan učinak niti biti osnova za nastanak nepravilnosti koje dovode do financijskih korekcija. Doneseni delegirani akt ne bi smio određivati dan početka primjene koji je raniji od dana njegova donošenja. Doneseni delegirani akt trebao bi omogućiti državama članicama da odluče o najprikladnijim detaljnim načinima primjene partnerstva u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom, kao i sa svojim nacionalnim i regionalnim nadležnostima, pod uvjetom da su ostvareni njegovi ciljevi propisani ovom Uredbom.
(12)
Aktivnosti ESI fondova i operacije koje se njima podupiru trebale bi biti u skladu s primjenjivim pravom Unije i povezanim nacionalnim pravom kojim se izravno ili neizravno provodi ova Uredba i pravila za pojedine fondove.
(13)
U kontekstu svojih napora za povećanjem ekonomske, teritorijalne i socijalne kohezije Unija bi u svim fazama provedbe ESI fondova trebala težiti uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti muškaraca i žena te integraciji rodne perspektive, kao i borbi protiv diskriminacije koja se temelji na spolu, rasnom ili etničkom podrijetlu, religiji ili uvjerenju, invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije, kao što je utvrđeno člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), člankom 10. UFEU-a i člankom 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, posebno uzimajući u obzir pristup za osobe s invaliditetom, kao i članak 5. stavak 2. Povelje o temeljnim pravima kojim se navodi kako se nikoga ne smije siliti na prisilan ili obvezatan rad.
(14)
Ciljevi ESI fondova trebali bi se ostvarivati u okviru održivog razvoja i promicanja cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša u skladu s člankom 11. i člankom 191. stavkom 1. UFEU-a, uzimajući u obzir načelo „onečišćivač plaća”. U tu svrhu, koristeći se metodologijom utemeljenoj na kategorijama intervencija ili na mjerama koju je Komisija usvojila provedbenim aktom koji odražava načelo proporcionalnosti države članice trebale bi osigurati informacije o podršci ciljevima povezanima s klimatskim promjenama u skladu s nastojanjem da se za te ciljeve troši najmanje 20 % proračuna Unije.
(15)
Radi doprinosa strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast kao i zadaćama pojedinih fondova u skladu s njihovim ciljevima koji se temelje na Ugovorima, uključujući i ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, ESI fondovi trebali bi usmjeriti svoju potporu na ograničen broj zajedničkih tematskih ciljeva. Točno područje primjene svakog od ESI fondova trebalo bi utvrditi u pravilima za pojedine fondove. To bi se područje primjene trebalo moći ograničiti na samo neke tematske ciljeve utvrđene ovom Uredbom.
(16)
Kako bi se maksimalno povećala potpora iz ESI fondova te utvrdila strateška temeljna načela za olakšanje procesa programiranja na razini država članica i regija, trebalo bi uspostaviti Zajednički strateški okvir (ZSO). ZSO bi trebao olakšati sektorsku i teritorijalnu koordinaciju intervencija Unije u okviru ESI fondova te koordinaciju s drugim relevantnim politikama i instrumentima Unije u skladu s ciljevima strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, uzimajući u obzir ključna teritorijalna pitanja raznih vrsta teritorija.
(17)
ZSO bi trebao utvrditi na koji će način ESI fondovi doprinositi strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast, pravila za promicanje integrirane upotrebe ESI fondova, pravila za koordinaciju između ESI fondova i drugih relevantnih politika i instrumenata Unije, horizontalna načela i međusektorske ciljeve politika za provedbu ESI fondova, mehanizme za rješavanje ključnih teritorijalnih pitanja i prioritetna područja za aktivnosti suradnje u okviru ESI fondova.
(18)
Države članice i regije sve se više suočavaju s pitanjima koja se odnose na učinke globalizacije, okolišne i energetske probleme, starenje stanovništva i demografska kretanja, tehnološke transformacije i zahtjeve za inovacijama te društvenu nejednakost. Zbog složene i međuzavisne prirode takvih pitanja, rješenja koja podupiru ESI fondovi trebala bi biti integrirane, multisektorske i multidimenzionalne prirode. U tom kontekstu, a s ciljem povećanja učinkovitosti i djelotvornosti ovih politika, trebalo bi biti moguće kombinirati ESI fondove u integrirane pakete prilagođene posebnim teritorijalnim potrebama.
(19)
Očekuje se kako će kombinacija smanjenja radno sposobnog stanovništva i povećanja udjela umirovljenika u općem stanovništvu, kao i problemi povezani s disperzijom stanovništva, nastaviti vršiti pritisak, između ostalog, na obrazovanje i strukture socijalne potpore država članica, pa time i na gospodarsku konkurentnost Unije. Prilagođavanje takvim demografskim promjenama jedan je od glavnih izazova s kojima će se te države članice i regije suočiti u nadolazećim godinama te mu se kao takvom treba pridati posebno velika važnost u regijama koje su najviše pogođene demografskim promjenama.
(20)
Na temelju ZSO-a svaka država članica trebala bi u suradnji sa svojim partnerima i u dijalogu s Komisijom sastaviti sporazum o partnerstvu. Sporazumom o partnerstvu trebalo bi prenijeti u nacionalni kontekst elemente utvrđene ZSO-om i utvrditi čvrste obveze u ostvarivanju ciljeva Unije programiranjem ESI fondova. Sporazumom o partnerstvu trebalo bi utvrditi mehanizme za osiguranje usklađenosti sa strategijom Unije za pametan, održiv i uključiv rast, kao i zadaće pojedinih fondova prema njihovim ciljevima koji se temelje na Ugovorima, mehanizme za osiguranje djelotvorne i učinkovite provedbe ESI fondova te mehanizme za načelo partnerstva i integrirani pristup teritorijalnom razvoju. Potrebno je razlikovati ključne elemente sporazuma o partnerstvu koji podliježu odluci Komisije od drugih elemenata koji ne podliježu odluci Komisije i koje držav članica može izmijeniti. Nužno je predvidjeti posebne mehanizme za podnošenje i donošenje sporazuma o partnerstvu i programa za slučaj da je stupanje na snagu jedne ili više uredbi za pojedine fondove odgođeno, odnosno da se očekuje odgoda. To za sobom povlači utvrđivanje odredbi kojima se omogućuje podnošenje i usvajanje sporazuma o partnerstvu, čak i u nedostatku nekih elemenata povezanih s ESI fondom ili fondovima na koje je odgoda utjecala, kao i kasnije podnošenje revidiranog sporazuma o partnerstvu nakon stupanja na snagu odgođene uredbe za pojedini fond, ili više njih. Budući da bi se programi sufinancirani iz esi fondova na koje utječe odgoda stupanja na snagu trebali podnositi i usvajati tek nakon stupanja na snagu uredbe za pojedini fond, trebalo bi utvrditi primjerene rokove za podnošenje spomenutih programa.
(21)
Države članice trebale bi koncentrirati potporu kako bi osigurale znatan doprinos ostvarenju ciljeva Unije u skladu sa svojim posebnim nacionalnim i regionalnim razvojnim potrebama. Trebalo bi definirati ex ante uvjete, kao i sažet i iscrpan skup objektivnih kriterija za njihovo ispunjavanje kako bi se osiguralo postojanje potrebnih preduvjeta za djelotvorno i učinkovito korištenje potpore Unije. U tu bi se svrhu ex ante uvjeti trebali primjenjivati samo na prioritet određenog programa samo kada su izravno i istinski povezani s djelotvornim i učinkovitim ostvarivanjem specifičnog cilja prioriteta ulaganja ili prioriteta Unije, uzimajući u obzir da svi specifični ciljevi nisu nužno povezani s ex ante uvjetom utvrđenim u pravilima za pojedine fondove. Pri procjeni primjenjivosti ex ante uvjeta u obzir bi se trebalo uzeti načelo proporcionalnosti, prema potrebi uzimajući u obzir razinu dodijeljene potpore. Država članica bi u okviru svoje pripreme programa i, prema potrebi, sporazuma o partnerstvu trebala ocijeniti ispunjavanje primjenjivih ex ante uvjeta. Komisija bi trebala ocijeniti usklađenost i prikladnost informacija koje pruži država članica. Ako se neki primjenjivi ex ante uvjet ne ispuni u utvrđenom roku, Komisija bi trebala imati ovlast obustaviti međuplaćanja za relevantne prioritete programa pod točno određenim uvjetima.
(22)
Komisija bi 2019. trebala provesti reviziju uspješnosti na temelju okvira za procjenu ostvarenja postignuća i u suradnji s državama članicama. Za svaki program trebalo bi odrediti okvir za procjenu ostvarenja postignuća radi praćenja napretka u ostvarivanju ciljeva postavljenih za svaki prioritet za vrijeme trajanja programskog razdoblja od 2014. - 2020. („programsko razdoblje”). S ciljem osiguranja da se proračun Unije ne rasipa i ne troši neučinkovito, ako postoje dokazi da prioritet nije uspio ostvariti ključne etape koje se odnose samo na financijske pokazatelje, pokazatelje ostvarenja i ključne korake u provedbi navedene u okviru za procjenu ostvarenja postignuća zbog jasno utvrđene manjkavosti u provedbi, što je ranije dojavila Komisija, a država članica nije poduzela potrebne korektivne mjere, Komisija bi trebala moći obustaviti plaćanja za određeni program ili, po završetku programskog razdoblja, primijeniti financijske korekcije. Pri primjeni financijskih korekcija u obzir bi se trebalo uzeti, uz dužno poštovanje načela proporcionalnosti, razinu apsorpcije i vanjsku čimbenike koji doprinose neuspjehu. Financijske korekcije ne bi se trebale primjenjivati ako ciljevi nisu ostvareni zbog društveno-gospodarskih ili okolišnih čimbenika, važnih promjena u gospodarskim ili okolišnim uvjetima u državi članici ili zbog razloga više sile koji znatno utječu na provedbu dotičnih prioriteta. Pokazatelji rezultata ne bi se trebali uzimati u obzir u svrhe obustava plaćanja ili financijskih korekcija.
(23)
Da bi se olakšalo usredotočivanje na postizanje rezultata i ostvarivanje ciljeva strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, za svaku državu članicu trebalo bi utvrditi pričuvu za ostvarenje postignuća koja iznosi 6 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”, kao i u okviru EPFRR-a i za mjere koje se financiraju u okviru dijeljenog upravljanja u skladu s budućim pravnim aktom Unije o uvjetima financijske potpore pomorskoj i ribarstvenoj politici za programsko razdoblje 2014.-2020. („Uredba o EFPR-u”). Ta pričuva ne bi trebala postojati za programe u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” zbog njihove različitosti i višenacionalne prirode. Sredstva dodijeljena Inicijativi za zapošljavanje mladih kako je definirana u operativnom programu u skladu s Uredbom (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) (Uredba o ESF-u); tehnička pomoć na inicijativu Komisije; sredstva prenesena iz prvog stupa ZPP-a u EPFRR u skladu s Uredbom (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6); sredstva prenesena EPFRR-u u skladu s odredbama o dobrovoljnoj prilagodbi izravnih plaćanja u 2013. i prijenosima sredstava EPFRR-u, utvrđenima u Uredbi Vijeća (EZ) br. 73/2009 (7) u odnosu na kalendarske godine 2013. i 2014.; sredstva prenesena iz Kohezijskog fonda u instrument za povezivanje Europe; sredstva prenesena u Fond za europsku pomoć najugroženijima kako će biti definirano budućim pravnim aktom unije i inovativne mjere za održivi urbani razvoj trebali bi biti isključeni u svrhu izračunavanja pričuve za ostvarenje postignuća.
(24)
Stvaranje tješnje veze između kohezijske politike i gospodarskog upravljanja Unijom potrebno kako bi se osigurala djelotvornost izdataka u okviru ESI fondova podupiru čvrsto utemeljene gospodarske politike te da ESI fondovi prema potrebi budu preusmjereni na rješavanje gospodarskih problema s kojima se pojedina država članica susreće. U prvom dijelu mjera koje povezuju učinkovitost ESI fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem, Komisija bi trebala biti u mogućnosti zatražiti izmjene sporazuma o partnerstvu i programa kako bi podržala provedbu odgovarajućih preporuka Vijeća ili maksimalno iskoristila učinak rasta i konkurentnosti dostupnih ESI fondova tamo gdje države članice primaju određenu financijsku potporu. Reprogramiranje bi trebalo koristiti samo u slučaju da ono zaista može imati izravan učinak na rješavanje određenih problema na koje ukazuju odgovarajuće preporuke Vijeća u okviru mehanizama gospodarskog upravljanja kako bi se izbjeglo učestalo reprogramiranje koje bi ometalo predvidivost upravljanja fondom. U drugom dijelu mjera koje povezuju učinkovitost ESI fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem, kada država članica propusti poduzeti učinkovitu akciju u okviru postupka gospodarskog upravljanja, Komisija bi trebala Vijeću predložiti obustavu dijela ili svih obveza ili plaćanja za programe te države članice. Potrebno je uspostaviti različite postupke za obustavu obveza i plaćanja. Ipak, u oba slučaja, prilikom davanja prijedloga o obustavi, Komisija bi trebala uzeti u obzir sve relevantne informacije te temeljito razmotriti sve elemente i mišljenja koji proizlaze iz strukturnog dijaloga s Europskim parlamentom.
Opseg i razina obustave trebali bi biti razmjerni i učinkoviti te poštovati jednakost postupanja među državama članicama. Osim toga, prilikom obustave trebalo bi voditi računa o gospodarskim i društvenim okolnostima dotičnih država članica kao i o mogućem ukupnom gospodarskom učinku na državu članicu koji je rezultat različitih koraka u postupku u slučaju prekomjernog deficita (EDP) i u postupku u slučaju prekomjernog debalansa (EIP).
(25)
Sukladno Protokolu br. 15 o o određenim odredbama koje se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske priloženom UEU-u i UFEU-u, određene odredbe o prekomjernom deficitu i s njima povezani postupci ne primjenjuju se na Ujedinjenu Kraljevinu. Odredbe o obustavi svih ili dijela plaćanja i obveza stoga se ne bi trebale primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu.
(26)
Zbog iznimne važnosti načela sufinanciranja za provedbu ESI fondova, a kako bi se osiguralo preuzimanje odgovornosti za politiku na terenu, u skladu s razmjernom primjenom obustava, svaka odluka o obustavi nastala u okviru drugog dijela mjera koje povezuju učinkovitost ESI fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem trebala bi biti donesena uzimajući u obzir posebne zahtjeve koji se primjenjuju na predmetnu državu članicu kako bi se osiguralo sufinanciranje programa koji se financiraju iz ESI fondova. Čim država članica poduzme potrebne aktivnosti trebalo bi ukinuti obustavu i ponovno joj staviti na raspolaganje financijska sredstva.
(27)
ESI fondovi trebali bi se primijeniti kroz programe koji obuhvaćaju programsko razdoblje u skladu s sporazumom o partnerstvu. Programe bi trebale sastaviti države članice na temelju transparentnih postupaka te u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom. Države članice i Komisija trebale bi surađivati kako bi se osigurale koordinacija i dosljednost programskih mehanizama za ESI fondove. Budući da su sadržaji programa i sporazuma o partnerstvu međusobno usko povezani, programi bi se trebali podnijeti u roku od tri mjeseca od podnošenja sporazuma o partnerstvu. Trebalo bi predvidjeti rok od devet mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe za podnošenje programa u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” kako bi se u obzir uzela višenacionalna priroda tih programa. Posebno bi trebalo napraviti razliku između temeljnih elemenata sporazuma o partnerstvu i programa koji bi trebali biti podložni odluci Komisije te ostalih elemenata koji nisu obuhvaćeni odlukom Komisije i koji se mogu izmijeniti u okviru odgovornosti države članice. Programiranjem bi trebalo osigurati dosljednost sa ZSO-om i sporazumom o partnerstvu, usklađenost između ESI fondova te njihovu usklađenost s drugim instrumentima financiranja i, ako je potrebno, sredstvima Europske investicijske banke.
(28)
Kako bi se osigurala usklađenost između programa koji se podupiru u okviru različitih ESI fondova, posebno u kontekstu osiguravanja doprinosa strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast, nužno je utvrditi zajedničke minimalne zahtjeve u pogledu sadržaja programa, koji se mogu nadopuniti pravilima za pojedine fondove da bi se u obzir uzela posebna priroda svakog ESI fonda.
(29)
Nužno je utvrditi jasne postupke za ocjenjivanje, usvajanje i izmjene programa Komisije. Kako bi se osigurala usklađenost između sporazuma o partnerstvu i programa, potrebno je precizirati da programi, uz iznimku programa u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”, ne mogu biti odobreni prije nego što Komisija donese odluku o odobravanju sporazuma o partnerstvu. Kako bi se za države članice smanjila administrativna opterećenost, svako Komisijino prihvaćanje izmjena koje se odnose na pojedine dijelove programa trebalo bi automatski rezultirati izmjenom odgovarajućih dijelova sporazuma o partnerstvu. Osim toga, trenutačna mobilizacija sredstava dodijeljenih Inicijativi za zapošljavanje mladih trebala bi također biti osigurana donošenjem posebnih pravila za postupak podnošenja i odobravanja namjenskih operativnih programa za Inicijativu za zapošljavanje mladih iz Uredbe o ESF-u.
(30)
Radi optimizacije dodane vrijednosti iz ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije u području istraživanja i inovacija, sinergijama bi se posebno trebalo težiti između operacija ESI fondova i programa Obzor 2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8), poštujući pritom njihove zasebne ciljeve. Ključni mehanizmi za postizanje ovih sinergija trebali bi biti priznavanje fiksnih stopa za prihvatljive troškove iz programa Obzor 2020. za sličnu operaciju i sličnog korisnika te mogućnost da se u istoj operaciji kombinira financiranje iz različitih instrumenata Unije, uključujući ESI fondove i program Obzor 2020., izbjegavajući pritom dvostruko financiranje. Radi jačanja kapaciteta istraživanja i inovacija nacionalnih i regionalnih sudionika i postizanja cilja izgradnje „puta do izvrsnosti” u slabije razvijenim regijama i državama članicama i regijama s lošijim stupnjem istraživanja, razvoja i inovacija, trebalo bi razviti bliske sinergije između ESI fondova i programa Obzor 2020. u svim relevantnim programskim prioritetima.
(31)
Teritorijalna kohezija UFEU-om je dodana među ciljeve ekonomske i socijalne kohezije te je potrebno osvrnuti se na ulogu gradova, funkcionalnih geografskih područja i subregionalnih područja koja se susreću s posebnim geografskim ili demografskim problemima. U tu svrhu te kako bi se bolje mobilizirao potencijal na lokalnoj razini, trebalo bi utvrđivanjem zajedničkih pravila i osiguravanjem bliske koordinacije za sve relevantne ESI fondove ojačati i olakšati lokalni razvoj pod vodstvom zajednice. Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice trebao bi uzeti u obzir lokalne potrebe i potencijale, kao i relevantne sociokulturne značajke. Odgovornost za osmišljavanje i provedbu strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice u načelu trebaju snositi lokalne akcijske skupine koje predstavljaju interese zajednice. Detaljni mehanizmi koji se odnose na definiranje područja i stanovništva obuhvaćenih strategijama lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice trebali bi se utvrditi u relevantnim programima u skladu s pravilima za pojedine fondove.
(32)
Kako bi se olakšao izvediv pristup integraciji u proces programiranja, lokalni razvoj pod vodstvom zajednice može se provoditi u okviru jedinstvenog tematskog cilja, bilo s ciljem promicanja socijalne uključenosti i borbe proziv siromaštva, bilo s ciljem poticanja zapošljavanja i mobilnosti radne snage, neovisno o činjenici da bi mjere koje se financiraju u sklopu lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice mogle doprinijeti svim ostalim tematskim ciljevima.
(33)
Kad strategija urbanog ili teritorijalnog razvoja zahtijeva integrirani pristup jer uključuje investicije iz jednog ili više prioriteta jednog ili više operativnih programa, aktivnosti koje se podupiru iz fondova koji se mogu nadopuniti financijskom potporom iz EPFRR-a ili EFPR-a, trebale bi se moći provoditi kao integrirana teritorijalna ulaganja u okviru operativnog programa ili više njih.
(34)
Financijski instrumenti sve su važniji zbog učinka poluge koji imaju na ESI fondove, zbog svoje sposobnosti kombiniranja različitih oblika javnih i privatnih sredstava za potporu ciljeva javne politike te jer obnovljivi oblici financijskih sredstava takvu potporu čine dugoročno održivijom.
(35)
Financijske instrumente koje podržavaju ESI fondovi trebalo bi koristiti kako bi se odgovorilo na specifične potrebe tržišta na isplativ način. u skladu s ciljevima programa te se njima ne bi trebalo istisnuti privatno financiranje. Zbog toga bi odluku o financiranju mjera potpore financijskim instrumentima trebalo utemeljiti na ex ante procjeni kojom su ustanovljeni tržišni nedostaci ili neoptimalne razine ulaganja te procijenjena razina i opseg potreba za javnim ulaganjem. Ključne elemente ex ante procjene trebalo bi jasno definirati u ovoj Uredbi. Uzimajući u obzir detaljnu prirodu ex ante procjene, trebalo bi predvidjeti odredbe kojima se omogućuje provođenje ex ante procjena u fazama te revizija i ažuriranje ex ante procjene tijekom provedbe.
(36)
Financijske instrumente trebalo bi oblikovati i primjenjivati tako da se njima promiče znatno sudjelovanje ulagača iz privatnog sektora i financijskih institucija na temelju odgovarajuće podjele rizika. Da bi bili privlačni privatnom sektoru, od ključne je važnosti da se financijski instrumenti fleksibilno oblikuju i primjenjuju. Zbog toga bi upravljačka tijela trebala odabrati najprikladniji oblik primjene financijskih instrumenata kako bi se odgovorilo na posebne potrebe ciljnih regija u skladu s ciljevima relevantnog programa, rezultatima ex ante procjene i mjerodavnim propisima o državnoj potpori. Ta bi fleksibilnost prema potrebi trebala uključivati i mogućnost ponovnog korištenja dijela sredstava koji je vraćen tijekom razdoblja prihvatljivosti kako bi se predvidjela povlaštena naknada privatnim ulagačima ili javnim ulagačima koji djeluju u skladu s načelom tržišnog gospodarstva. Ta bi povlaštena naknada trebala uzeti u obzir tržišne standarde i osigurati da su sve državne potpore u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, a ograničena je na najmanji iznos potreban za kompenzaciju nedostatka dostupnog privatnog kapitala, uzimajući u obzir tržišne nedostatke ili neoptimalne razine ulaganja.
(37)
Kako bi se uzelo u obzir povratni karakter potpore dodijeljene kroz financijske instrumente i uskladilo s tržišnim praksama, potpora iz ESI fondova krajnjim primateljima u obliku kapitalnih ili kvazikapitalnih ulaganja, zajmova ili jamstava ili ostalih instrumenata za podjelu rizika trebala bi moći pokriti sva ulaganja krajnjih primatelja bez obzira na troškove u vezi s PDV-om. Prema tome, način na koji se PDV uzima u obzir na razini krajnjeg primatelja trebao bi biti relevantan u svrhu utvrđivanja prihvatljivosti izdataka u vezi s bespovratnim sredstvima samo u slučajevima kada se financijski instrumenti kombiniraju s nepovratnim sredstvima.
(38)
U slučajevima kada se iz određenih dijelova ulaganja ne stvaraju izravni financijski prihodi moglo bi biti opravdano kombiniranje financijskih instrumenata s bespovratnim sredstvima, u mjeri u kojoj to dopuštaju primjenjiva pravila o državnoj potpori, kako bi projekti bili financijski održivi. U tim bi slučajevima trebalo utvrditi posebne uvjete za sprečavanje dvostrukog financiranja.
(39)
Kako bi se osiguralo da se sredstvima dodijeljenima financijskim instrumentima za MSP-ove postigne djelotvorna i učinkovita kritična masa financiranja duga malih i srednjih poduzeća, trebalo bi biti moguće koristiti ta sredstva na cijelom državnom području predmetne države članice bez obzira na kategorije njezinih regija. Međutim, prilikom dogovaranja sporazuma o financiranju između države članice i EIB-a također bi trebalo dopustiti razmjerni povrat regiji ili skupini regija unutar iste države članice, kao dio jedinstvenog posebnog nacionalnog programa po financijskom doprinosu EFRR-a i EPFRR-a.
(40)
Doprinose država članica zajedničkom neograničenom jamstvu i financijske instrumente sekuritizacije u korist MSP-ova trebalo bi postupno uvoditi tijekom 2014., 2015. i 2016., a za iznose koje države članice trebaju platiti EIB-u trebao bi se u sporazumu o financiranju u skladu s time utvrditi vremenski raspored, poštujući standardnu bankarsku praksu i s ciljem raspoređivanja učinaka na odobrena sredstva za plaćanje za svaku pojedinu godinu.
(41)
U slučaju prenesenih sredstava u okviru sekuritizacije, na završetku programa trebalo bi osigurati da se u ime cilja podupiranja MSP-ova iskoristio barem iznos koji odgovara doprinosu Unije, u skladu s načelima koja se odnose na financijske instrumente i koja su navedena u Financijskoj uredbi.
(42)
Upravljačka tijela trebala bi biti fleksibilna kako bi usmjerila sredstva iz programa u financijske instrumente uspostavljene na razini Unije i kojima izravno ili neizravno upravlja Komisija, ili u one uspostavljene na nacionalnoj, regionalnoj, transnacionalnoj ili prekograničnoj razini te kojima upravlja upravljačko tijelo ili je upravljanje njima pod odgovornošću upravljačkog tijela. Upravljačka tijela također bi trebala imati mogućnost primjenjivati financijske instrumente izravno, kroz postojeće ili novoosnovane fondove ili kroz fondove fondova.
(43)
U interesu osiguravanja razmjernih mehanizama kontrole te štićenja dodane vrijednosti financijskih instrumenata, ciljane krajnje primatelje ne bi se trebalo odvraćati pretjeranim administrativnim opterećenjem. Tijela nadležna za reviziju programa trebala bi najprije provesti revizije na razini upravljačkih tijela i tijela koja provode financijske instrumente, uključujući fondove fondova. Međutim, mogu postojati posebne okolnosti kada dokumenti potrebni za provođenje tih revizija nisu dostupni na razini upravljačkih tijela ili na razini tijela koja provode financijske instrumente ili ti dokumenti ne predstavljaju istinitu i točnu evidenciju dodijeljene potpore. U tim posebnim slučajevima su stoga potrebne određene odredbe kako bi se revizije omogućile i na razini krajnjih primatelja.
(44)
Iznos uplaćen u bilo kojem trenutku iz ESI fondova u financijske instrumente treba odgovarati iznosu potrebnom za provedbu planiranih ulaganja i izvršenje uplata krajnjim primateljima, uključujući troškove i naknade za upravljanje. U skladu s tim, trebalo bi postupno uvoditi zahtjeve za međuplaćanja. Na iznos koji se treba uplatiti kao međuplaćanje trebala bi se primjenjivati gornja granica od 25 % ukupnog iznosa programskih doprinosa koji su odobreni za financijski instrument u okviru relevantnog sporazuma o financiranju, pri čemu bi sljedeća međuplaćanja ovisila o najmanjem postotku stvarnih iznosa uključenih kao opravdani trošak u prethodnim zahtjevima za međuplaćanja.
(45)
Potrebno je utvrditi posebna pravila o iznosima koji će se pri zaključenju programa prihvatiti kao prihvatljivi izdaci kako bi se osiguralo da se iznosi, uključujući troškove i naknade za upravljanje, uplaćeni iz ESI fondova u financijske instrumente učinkovito troše za ulaganja u krajnje primatelje. Ta bi pravila trebala biti dovoljno prilagodljiva da omoguće potporu instrumenata koji se temelje na vlastitom kapitalu u korist ciljnih poduzeća te bi njima stoga trebalo obuhvatiti i određene odlike specifične za instrumente koji se temelje na vlastitom kapitalu za poduzeća, kao što su tržišne prakse povezane s osiguravanjem daljnjeg financiranja na području fondova rizičnog kapitala. Ciljna bi poduzeća u skladu s uvjetima utvrđenima ovom Uredbom trebala biti u stanju iskoristiti kontinuiranu potporu iz ESI fondova za navedene instrumente nakon isteka razdoblja prihvatljivosti.
(46)
Također je potrebno utvrditi posebna pravila o ponovnom korištenju sredstava koja se mogu pripisati potpori iz ESI fondova do kraja razdoblja prihvatljivosti te utvrditi dodatna pravila u vezi s korištenjem sredstava nakon završetka razdoblja prihvatljivosti.
(47)
U pravilu se potpora iz ESI fondova ne bi trebala koristiti za financiranje ulaganja koja su fizički već završena ili u potpunosti provedena na dan odluke o ulaganju. Međutim, kada je riječ o infrastrukturnim ulaganjima s ciljem davanja potpore urbanom razvoju ili urbanoj obnovi ili sličnim infrastrukturnim ulaganjima čiji je cilj diversifikacija nepoljoprivrednih djelatnosti u ruralnim područjima, određeni iznos potpore mogao bi biti potreban za reorganizaciju dužničkog portfelja u vezi s infrastrukturom koja je dio novog ulaganja. U tim bi se slučajevima trebala moći koristiti potpora iz ESI fondova kako bi se dužnički portfelj reorganizirao do najvišeg iznosa od 20 % ukupnog iznosa programske potpore ulaganju iz financijskog instrumenta.
(48)
Države članice trebale bi pratiti programe kako bi provodile preglede provedbe i napretka u ostvarivanju ciljeva programa. U tom cilju države članice trebale bi, u skladu sa svojim institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom, uspostaviti odbore za praćenje programa te utvrditi njihov sastav i zadaće u odnosu na ESI fondove. Uzimajući u obzir specifičnost programa u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”, za odbore za praćenje tih programa trebalo bi utvrditi posebna pravila. Radi olakšavanja koordinacije među ESI fondovima mogli bi se uspostaviti zajednički odbori za praćenje. Kako bi se osigurala učinkovitost, odbor za praćenje trebao bi imati mogućnost davati upravljačkim tijelima opažanja u vezi s provedbom i evaluacijom programa, uključujući mjere povezane sa smanjenjem administrativnog opterećenja korisnika te pratiti aktivnosti poduzete na osnovi tih opažanja.
(49)
Kako bi se pojednostavile mjere upravljanja na svim razinama, potrebno je uskladiti mjere praćenja i izvješćivanja u vezi s ESI fondovima. Važno je osigurati razmjerne uvjete izvješćivanja, ali i dostupnost sveobuhvatnih informacija o napretku ostvarenom u ključnim točkama pregleda. Zbog toga je nužno da uvjeti izvješćivanja odražavaju potrebe za informacijama u danim godinama te da su usklađeni s vremenom provođenja pregleda uspješnosti.
(50)
Radi praćenja napretka programa svaka država članica i Komisija trebale bi održavati godišnji pregledni sastanak. Međutim, država članica i Komisija trebale bi imati mogućnost dogovoriti se o neodržavanju sastanka, osim 2017. i 2019. godine, kako bi se izbjegla nepotrebna administrativna opterećenja.
(51)
Kako bi Komisija mogla pratiti napredak postignut u ostvarivanju ciljeva Unije, kao i zadaća pojedinih fondova u skladu s njihovim ciljevima koji se temelje na Ugovorima, države članice trebale bi podnositi izvješća o napretku provedbe svojih sporazuma o partnerstvu. Na temelju takvih izvješća Komisija bi 2017. i 2019. trebala izraditi strateško izvješće o napretku. Kako bi se osiguralo redovne rasprave o strateškoj politici na temu doprinosa ESI fondova ostvarenju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast te poboljšala kvaliteta trošenja i učinkovitost politike u skladu s Europskim semestrom, o strateškim bi izvješćima trebalo raspravljati u Vijeću, a na temelju tih rasprava Vijeće bi trebalo moći osigurati svoj doprinos procjeni na proljetnom sastanku Europskog vijeća, čija je tema bila uloga politika i instrumenata Unije u osiguravanju održivog rasta kojim se stvaraju radna mjesta u cijeloj Uniji.
(52)
Nužno je vrednovati učinkovitost, djelotvornost i učinak pomoći iz ESI fondova kako bi se poboljšala kvaliteta koncepta i provedbe programa te utvrdio njihov učinak u odnosu na ciljeve strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast i prema potrebi uzimajući u obzir opseg programa, u odnosu na bruto domaći proizvod (BDP), kao i ciljeve u vezi sa nezaposlenošću u dotičnom programskom području. U tom bi pogledu trebalo odrediti odgovornosti država članica i Komisije.
(53)
Kako bi se poboljšala kvaliteta koncepta svakog programa te potvrdilo mogu li se njegovi ciljevi ostvariti, trebalo bi provesti ex ante evaluaciju svakog programa.
(54)
Plan evaluacije trebalo bi izraditi upravljačko tijelo ili država članica. Taj bi plan evaluacije trebao moćiobuhvaćati više od jednog programa. Tijekom programskog razdoblja upravljačka tijela trebala bi osigurati provođenje evaluacija kako bi procijenila učinkovitost, djelotvornost i učinak određenog programa. Odbor za praćenje i Komisija trebali bi biti obaviješteni o rezultatima evaluacija kako bi se olakšalo donošenje odluka u području upravljanja.
(55)
Ex post evaluacije trebale bi se provoditi kako bi se procijenila učinkovitost i djelotvornost ESI fondova i njihov utjecaj na sveukupne ciljeve ESI fondova i strategije Unije za pametan, održiv i uključiv razvoj, uzimajući u obzir ciljeve definirane u okviru te strategije Unije. Komisija za svaki od ESI fondova priprema sažeto izvješće u kojemu se navode glavni zaključci ex post evaluacija.
(56)
Trebalo bi odrediti vrste aktivnosti koje se na inicijativu Komisije i država članica mogu poduzeti kao tehnička pomoć uz potporu iz ESI fondova.
(57)
Kako bi se osiguralo učinkovito korištenje sredstava Unije i izbjeglo prekomjerno financiranje operacija kojima se, po završetku, ostvaruju neto prihodi, trebalo bi koristiti različite metode za utvrđivanje neto prihoda ostvarenih tim operacijama, uključujući pojednostavljeni pristup koji se temelji na fiksnim stopama za sektore ili podsektore. Fiksne stope trebale bi se temeljiti na, prema potrebi, povijesnim podacima dostupnima Komisiji, potencijalu za povrat troškova i načelu „onečiščivač plaća”. Trebala bi se donijeti i odredba o širenju fiksne stope na nove sektore, uvođenju podsektora ili reviziji stopa za buduće operacije kada budu dostupni novi podaci, preko delegiranih akata. Korištenje fiksne stope moglo bi biti posebno prikladno za operacije u području informacijske i komunikacijske tehnologije, istraživanja, razvoja i inovacija te energetske učinkovitosti. Osim toga, kako bi se osigurala primjena načela proporcionalnosti i u obzir uzele druge regulatorne ili ugovorne odredbe koje bi se mogle primijeniti, nužno je odrediti iznimke tih pravila.
(58)
Važno je osigurati proporcionalan pristup i izbjeći dvostruku provjeru financijskih potreba u operacijama kojima se stvara neto prihod po njihovu završetku i koje podliježu pravilima o državnim potporama, s obzirom na to da se tim pravilima uspostavljaju ograničenja za dodjelu potpora. U skladu s tim, u slučaju de minimis potpora, usklađenih državnih potpora MSP-ovima s ograničenjem intenziteta ili iznosa potpora, ili usklađenih državnih potpora velikim poduzećima, gdje je provedena pojedinačna provjera potreba za financiranjem u skladu s primjenjivim pravilima o državnoj potpori, ne bi se trebale primjenjivati odredbe koje zahtijevaju izračun neto prihoda. Ipak, države članice trebale bi imati mogućnost primjene metode za izračun neto prihoda kada je to predviđeno u nacionalnim pravilima.
(59)
Javno-privatna partnerstva (JPP-ovi) mogu biti učinkovit način obavljanja operacija kojima se osigurava ostvarenje ciljeva javne politike povezujući različite oblike javnih i privatnih resursa. Kako bi se olakšalo korištenje ESI fondova za potporu operacijama strukturiranima kao javno-privatna partnerstva, u ovoj Uredbi trebale bi se uzeti u obzir određene značajke specifične za njih prilagodbom nekih zajedničkih odredbi o ESI fondovima.
(60)
Trebalo bi utvrditi početni i završni datum prihvatljivosti izdataka kako bi se osiguralo ujednačeno i pravedno pravilo koje će se primjenjivati na ESI fondove diljem Unije. Radi lakše realizacije programa primjereno je precizirati da početni datum prihvatljivosti izdataka može biti prije 1. siječnja 2014. ako dotična država članica dostavi program prije tog datuma. Uzimajući u obzir hitnu potrebu za mobilizacijom sredstava namijenjenih Inicijativi za zapošljavanje mladih radi potpore njezinoj trenutačnoj provedbi, početni datum prihvatljivosti izdataka u okviru spomenute inicijative trebao bi iznimno biti 1. rujna 2013. S ciljem osiguravanja učinkovitog korištenja ESI fondova i smanjenja rizika za proračun Unije nužno je uspostaviti ograničenja potpore za dovršene operacije.
(61)
U skladu s načelom supsidijarnosti i podložno iznimkama utvrđenima Uredbom (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9), Uredbom o ESF-u, Uredbom (EU) br. 1300/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10), Uredbom (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11), Uredbom (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Uredbom o EFPR-u, države članice trebale bi donijeti nacionalna pravila o prihvatljivosti izdataka.
(62)
Radi pojednostavljivanja upotrebe ESI fondova i smanjenja rizika od pogrešaka, uz, prema potrebi, istovremeno osiguravanje diferencijacije s ciljem odražavanja posebnosti politike, prikladno je utvrditi oblike potpore, usklađene uvjete za povrat bespovratnih sredstava i povratne pomoći, posebna pravila prihvatljivosti za bespovratna sredstva i povratnu pomoć te posebne uvjete o prihvatljivosti operacija ovisno o lokaciji.
(63)
Trebala bi postojati mogućnost pružanja potpore iz ESI fondova u obliku bespovratnih sredstava, nagrada, povratne pomoći ili financijskih instrumenata, ili njihovom kombinacijom kako bi se nadležnim tijelima omogućio izbor najprikladnijeg oblika potpore u rješavanju prepoznatih potreba.
(64)
Da bi se osigurala učinkovitost, pravednost i održivost učinka intervencije ESI fondova, trebale bi postojati odredbe kojima se jamče dugotrajna ulaganja u poduzeća te sprečava upotreba ESI fondova za ostvarivanje neopravdane prednosti. Iskustvo je pokazalo da je najkraće prikladno razdoblje pet godina, osim ako je pravilima o državnoj potpori određeno neko drugo razdoblje. Ipak, te u skladu s načelom proporcionalnosti, moguće je da bi kraće razdoblje od tri godine bilo opravdano kada je riječ o ulaganjima za održavanje ulaganja ili za radna mjesta stvorena u okviru MSP-ova. Operacija koja uključuje ulaganje u infrastrukturu ili proizvodno ulaganje i u kojoj korisnik nije MSP trebala bi vratiti doprinos iz ESI fondova ako se proizvodna aktivnost u razdoblju od 10 godina nakon završnog plaćanja korisniku preseli izvan Unije. Preporučljivo je iz općeg uvjeta trajnosti isključiti aktivnosti koje podržava ESF i one koje ne obuhvaćaju produktivno ulaganje ili ulaganje u infrastrukturu, osim ako ti uvjeti proizlaze iz primjenjivih pravila o državnoj potpori, te iz istih uvjeta isključiti doprinose financijskim instrumentima ili iz financijskih instrumenata. Trebalo bi osigurati povrat nepropisno plaćenih sredstava i obraditi ih u skladu s postupcima u slučaju nepravilnosti.
(65)
Kako bi jamčile pravilnu uspostavu i funkcioniranje svojih sustava upravljanja i kontrole, države članice trebale bi donijeti odgovarajuće mjere da bi zajamčile zakonsku i pravilnu upotrebu fondova ESI fondova. Zbog toga bi trebalo točno utvrditi obveze država članica u pogledu sustava upravljanja programima i njihove kontrole te u pogledu sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja nepravilnosti te kršenja prava Unije.
(66)
U skladu s načelima dijeljenog upravljanja države članice i Komisija trebale bi biti odgovorne za upravljanje programima i njihovu kontrolu. Države članice trebale bi, kroz svoje sustave upravljanja i kontrole, imati primarnu odgovornost za provedbu i kontrolu operacija u okviru programa. Kako bi se poboljšala učinkovitost kontrole odabira i provedbe operacija te funkcioniranje sustava upravljanja i kontrole, trebalo bi utvrditi funkcije upravljačkog tijela.
(67)
Države članice bi trebale ispunjavati obveze upravljanja, kontrole i revizije te preuzeti odgovornosti koje iz njih proizlaze i koje su utvrđene u pravilima o dijeljenom upravljanju navedenima u ovoj Uredbi, Financijskoj uredbi i pravilima za pojedine fondove. Države članice bi trebale osiguravati, u skladu s uvjetima iz ove Uredbe, postojanje učinkovitih mehanizama za razmatranje pritužbi u vezi s ESI fondovima. U skladu s načelom supsidijarnosti, države članice trebale bi na zahtjev Komisije razmotriti pritužbe koje su joj podnesene i ulaze u područje primjene njihovih mehanizama te bi trebale obavijestiti Komisiju o rezultatima razmatranja na zahtjev.
(68)
Trebalo bi utvrditi ovlasti i odgovornosti Komisije u odnosu na provjere učinkovitog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole te da od države članice zahtijeva poduzimanje mjera. Komisija bi također trebala imati ovlasti provoditi revizije i provjere na terenu usredotočene na pitanja dobrog financijskog upravljanja kako bi mogla donijeti zaključke o uspješnosti ESI fondova.
(69)
Proračunske obveze Unije trebalo bi izvršavati na godišnjoj razini. Kako bi se osiguralo učinkovito upravljanje programom, nužno je utvrditi zajednička pravila za predfinanciranje, zahtjeve za međuplaćanje i konačnu isplatu, ne dovodeći u pitanje posebna pravila potrebna za svaki odESI fondova.
(70)
Isplatom u obliku predfinanciranja na početku programa osigurava se da država članica raspolaže sredstvima za pružanje potpore korisnicima od početka provedbe programa kako bi ti korisnici primili predujme, kada je to potrebno, za planirana ulaganja i kako bi im sredstva bila isplaćena brzo nakon podnošenja zahtjeva za plaćanje. Stoga bi trebalo donijeti odredbe o iznosima početnog predfinanciranja iz ESI fondova. Iznos isplaćen kao početno predfinanciranje trebao bi se u cijelosti poravnati pri zaključenju programa.
(71)
Radi zaštite financijskih interesa Unije trebalo bi predvidjeti mjere koje su vremenski ograničene i koje dužnosniku za ovjeravanje omogućavaju da na osnovi delegiranja prekine plaćanje ako postoji jasan dokaz o ozbiljnim nedostacima u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, nepravilnostima povezanima sa zahtjevom za plaćanje ili dokaz o nepodnošenju dokumenata potrebnih za pregled i prihvaćanje računa. Trajanje razdoblja prekida trebalo bi trajati do šest mjeseci, s mogućim produljenjem tog razdoblja do devet mjeseci ako se tako države članice dogovore, kako bi se osiguralo dovoljno vremena za rješavanje uzroka prekida plaćanja i na taj način izbjegla obustava plaćanja.
(72)
Radi zaštite proračuna Unije mogla bi se javiti potreba da Komisija provodi financijske korekcije. Radi jamčenja pravne sigurnosti državama članicama važno je utvrditi okolnosti u kojima kršenje važećeg prava Unije ili nacionalnog prava koje je povezano s njegovom primjenom može dovesti do financijskih korekcija Komisije. Kako bi se osiguralo da su bilo koje financijske korekcije koje Komisija može nametnuti državama članicama povezane sa zaštitom financijskih interesa Unije, trebalo bi ih ograničiti na slučajeve u kojima se kršenje važećeg prava Unije ili nacionalnog prava povezanog s primjenom relevantnog prava Unije izravno ili neizravno odnosi na prihvatljivost ili regularnost operacija i povezanih izdataka prijavljenih Komisiji ili na nadzor nad njima ili upravljanje istima. Kako bi se osigurala proporcionalnost važno je da Komisija prilikom odlučivanja o financijskoj korekciji razmotri prirodu i ozbiljnost kršenja te povezane financijske posljedice za proračun Unije.
(73)
Da bi se potaknula financijska disciplina, dobro je utvrditi mjere opoziva bilo kojeg dijela proračunske obveze u okviru nekog programa, posebno kad se određeni iznos može isključiti iz opoziva, a osobito kad su kašnjenja u provedbi rezultat okolnosti koje su neovisne o dotičnoj strani, neuobičajene ili nepredvidive te čije se posljedice ne mogu izbjeći usprkos pokazanom zalaganju, kao i u slučajevima kad je podnesen zahtjev za plaćanje, ali je rok plaćanja prekinut ili je isplata obustavljena.
(74)
Postupak opoziva također je nužan dio mehanizma dodjele sredstava pričuve za ostvarenje postignuća te bi u takvim slučajevima trebalo biti moguće ponovno raspodijeliti sredstva na sljedeću obvezu u drugim programima i prioritetima. Osim toga, trebalo bi predvidjeti ponovnu raspodjelu sredstava za obveze u drugim programima prilikom provedbe određenih specifičnih financijskih instrumenata u korist MSP-ova u slučaju kada do opoziva sredstava dolazi zbog prekida sudjelovanja države članice u tim financijskim instrumentima. Budući da će biti potrebno uvesti dodatne odredbe Financijske uredbe kako bi se omogućila takva preraspodjela odobrenih sredstava, ovi postupci trebali bi se primjenjivati samo počevši od datuma stupanja na snagu odgovarajuće izmjene Financijske uredbe.
(75)
Nužne su dodatne opće odredbe povezane s funkcioniranjem fondova. Radi povećanja dodane vrijednosti tih fondova te radi jačanja njihova doprinosa prioritetima Unije za pametan, održiv i uključiv rast i zadaća pojedinih fondova u skladu s njihovim ciljevima koji se temelje na Ugovorima, funkcioniranje tih fondova trebalo bi pojednostaviti i usredotočiti ga na ciljeve „Ulaganje za rast i radna mjesta” i „Europska teritorijalna suradnja”.
(76)
Dodatne odredbe o posebnom funkcioniranju EPFRR-a i EFPR-a utvrđene su relevantnim zakonodavstvom za pojedine sektore.
(77)
Radi promicanja ciljeva ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije utvrđenih UFEU-om u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” trebalo bi podržati sve regije. Kako bi se osigurala uravnotežena i postupna potpora te odrazila razina gospodarskog i socijalnog razvoja, sredstva u okviru tog cilja trebalo bi dodijeliti iz EFRR-a i ESF-a te ih raspodijeliti na slabije razvijene regije, zatim tranzicijske i razvijenije regije u skladu s njihovim bruto domaćim proizvodom (BDP) po stanovniku u odnosu na prosjek EU-27. Kako bi se osigurala dugoročna održivost ulaganja iz ERDF-a i ESF-a, učvrstio postignuti razvoj i potaknuli gospodarski rast i društvena kohezija europskih regija, regijama čiji je BDP po stanovniku u programskom razdoblju između 2007. do 2013. bio niži od 75 % od prosjeka država EU-25 za referentno razdoblje, ali čiji se BDP po stanovniku povećao na više od 75 % od prosjeka BDP-a država EU-27 trebalo bi dodijeliti najmanje 60 % od okvirnog godišnjeg prosjeka sredstava koja su im bila dodijeljena u razdoblju od 2007. do 2013. Ukupna odobrena sredstva za državu članicu iz ERDF-a, ESF-a i Kohezijskog fonda trebala bi biti barem 55 % od pojedinačnih ukupnih dodijeljenih sredstava za razdoblje 2007. - 2013. Države članice čiji je bruto nacionalni dohodak (BND) po stanovniku manji od 90 % prosječnog BND-a Unije trebale bi u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” ostvariti koristi iz Kohezijskog fonda.
(78)
Trebalo bi utvrditi objektivne kriterije za određivanje regija i područja prihvatljivih za dobivanje potpore iz fondova. U tu svrhu određivanje regija i područja na razini Unije trebalo bi se temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (13) izmijenjenom Uredbom Komisije (EZ) br. 105/2007 (14).
(79)
Kako bi utvrdila odgovarajući financijski okvir za fondove, Komisija bi provedbenim aktima trebala uspostaviti godišnju raščlambu raspoloživih odobrenih sredstava za preuzete obveze koristeći se objektivnom i transparentnom metodom s ciljem usredotočenja na regije koje zaostaju u razvoju, uključujući one koje primaju prijelaznu pomoć. Kako bi se u obzir uzelo posebno teško stanje država članica koje prolaze kroz krizu i u skladu s Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (15), Komisija bi 2016. trebala revidirati ukupna odobrena sredstva svih država članica na temelju tada dostupnih najnovijih statističkih podataka, te, prema potrebiako postoji kumulativna divergencija od više od +/-5 %, prilagoditi ta odobrena sredstva. Potrebna prilagodba trebala bi se u jednakim omjerima rasporediti tijekom razdoblja između 2017. i 2020.
(80)
Kako bi se potaknulo nužno ubrzavanje razvoja infrastrukture u području prijevoza i energetike te informacijske i komunikacijske tehnologije širom Unije, trebalo bi uspostaviti Instrument za povezivanje Europe (CEF) u skladu s Uredbom (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16). Potpora bi se iz Kohezijskog fonda trebala davati projektima kojima se provode osnovne mreže ili projektima i horizontalnim aktivnostima navedenima u dijelu I. Priloga toj uredbi.
(81)
Dodjela godišnjih odobrenih sredstava iz fondova državi članici trebala bi imati gornju granicu koja će se utvrditi na temelju BDP-a dotične države članice.
(82)
Nužno je utvrditi ograničenja sredstava za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” te donijeti objektivne kriterije za njihovo dodjeljivanje regijama i državama članicama. Države članice trebale bi potporu usmjeriti na način da se osigura dostatno ulaganje u zapošljavanje mladih, mobilnost radne snage, znanje, socijalnu uključenost i borbu protiv siromaštva tako da udio ESF-a kao postotak ukupnih kombiniranih sredstava za strukturne fondove i kohezijske fondove na razini Unije, izuzev potpore iz strukturnog fonda za prometnu infrastrukturu u okviru CEF-a i potpore iz strukturnih fondova za pomoć najugroženijima u državama članicama ne iznosi manje od 23,1 %.
(83)
S obzirom na krajnju nužnost pristupanja rješavanju problema nezaposlenosti mladih u najpogođenijim regijama i u Uniji općenito, Inicijativa za zapošljavanje mladih osniva se i financira iz posebno izdvojenih sredstava i s ciljanim ulaganjem iz ESF-a radi dodavanja i osnaživanja značajne potpore koja se već pruža kroz ESF. Cilj Inicijative za zapošljavanje mladih trebao bi biti pružanje potpore mladima, posebno onima koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju, koji borave u regijama koje ispunjavaju uvjete. Inicijativu za zapošljavanje mladih trebalo bi provesti u sklopu cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”.
(84)
Osim toga, u skladu s glavnim ciljem smanjenja siromaštva, nužno je preusmjeriti sredstva iz Fonda europske pomoći za najugroženije kako bi se poticala socijalna uključenost. Trebalo bi predvidjeti mehanizam za prijenos sredstava u taj instrument iz sredstava koja su iz strukturnih fondova dodijeljena svakoj državi članici.
(85)
Uzimajući u obzir trenutačne gospodarske okolnosti, najviša razina prijenosa (određivanje gornje granice) iz fondova za svaku pojedinu državu članicu ne bi trebala rezultirati dodjelama sredstava po pojedinoj državi članici koja su viša od 110 % razine tih država u realnim iznosima za programsko razdoblje od 2007. do 2013.
(86)
S ciljem osiguravanja odgovarajućih iznosa za svaku kategoriju regije sredstva iz fondova ne bi trebalo prenositi između slabije razvijenih, tranzicijskih i razvijenijih regija, osim u opravdanim okolnostima povezanima s ostvarivanjem jednoga ili više tematskih ciljeva. Ti prijenosi ne bi trebali biti veći od 3 % od ukupnih odobrenih sredstava za tu kategoriju regije.
(87)
Kako bi se zajamčio istinski gospodarski učinak, potpora iz fondova ne bi trebala zamijeniti javne ili ekvivalentne strukturne rashode država članica u skladu s uvjetima iz ove Uredbe. Osim toga, da bi se pri pružanju potpore iz fondova uzeo u obzir širi gospodarski kontekst, razinu javnih rashoda treba odrediti imajući u vidu opće makroekonomske uvjete u kojima se odvija financiranje, na temelju pokazatelja iz programa stabilnosti i konvergencije koje države članice podnose na godišnjoj razini u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/1997 (17). Provjera načela dodatnosti koju obavlja Komisija treba se usredotočiti na one države članice u kojima slabije razvijene i tranzicijske regije obuhvaćaju najmanje 15 % stanovništva zbog opsega financijskih sredstava koja su im dodijeljena.
(88)
Nužno je utvrditi dodatne odredbe za programiranje, upravljanje, praćenje i kontrolu operativnih programa za koje se osigurava potpora iz fondova radi boljeg usredotočivanja na rezultate. Osobito je nužno utvrditi detaljne zahtjeve u smislu sadržaja operativnih programa. To bi trebalo olakšati predstavljanje dosljedne intervencijske logike kako bi se odgovorilo na uočene razvojne potrebe, utvrdio okvir za procjenu uspješnosti i poduprla djelotvorna i učinkovita primjena tih fondova. Kao opće načelo, prioritetna os trebala bi obuhvaćati jedan tematski cilj, jedan fond i jednu kategoriju regije. Prema potrebi, i kako bi se povećala djelotvornost u tematski koherentnom integriranom pristupu, prioritetna os trebala bi se moći odnositi na više od jedne kategorije ili regije, kombinirati jednu ili više komplementarnih investicijskih prioriteta iz EFRR-a, ESF-a i Kohezijskog fonda u okviru jednog tematskog cilja ili više njih.
(89)
U okolnostima kada država članica pripremi najviše jedan operativni program za svaki fond tako da se i programi i sporazum o partnerstvu pripremaju na nacionalnoj razini, trebalo bi utvrditi posebne mehanizme osiguravanja komplementarnosti takvih dokumenata.
(90)
Kako bi se pomirile potreba za sažetim operativnim programima u kojima se navode jasne obveze država članica i potreba za omogućavanjem fleksibilnosti u prilagođavanju promjenjivim okolnostima, trebalo bi razlikovati ključne elemente operativnog programa koji ovise o odluci Komisije od ostalih elemenata koji ne ovise o odluci Komisije i koje država članica može izmijeniti. Posljedično, trebalo bi predvidjeti postupke kojima se omogućava izmjena tih elemenata koji nisu ključni na nacionalnoj razini, bez odluke Komisije.
(91)
Radi jačanja komplementarnosti i pojednostavljivanja provedbe trebalo bi biti moguće kombinirati potporu iz Kohezijskog fonda i EFRR-a s potporom iz ESF-a u zajedničkim operativnim programima u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”.
(92)
Veliki projekti predstavljaju znatan dio troškova Unije i često imaju stratešku važnost u provedbi strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast. Stoga je opravdano da operacije koje su iznad određenih pragova i dalje podliježu posebnim postupcima odobrenja u skladu s ovom Uredbom. Prag bi se trebao uspostaviti u odnosu na ukupni prihvatljivi trošak nakon uzimanju u obzir očekivanih neto prihoda s višim pragom za projekte na području prometa zbog uobičajeno većeg opsega ulaganja u tom sektoru. U tu je svrhu radi osiguranja jasnoće primjereno utvrditi sadržaj prijave za veliki projekt. Primjena bi trebala sadržavati informacije potrebne za pružanje osiguranja da financijski doprinos iz fondova neće dovesti do značajnih gubitaka radnih mjesta na postojećim lokacijama u Uniji.
(93)
Kako bi se promovirala priprema i provedba velikih projekata na razumnoj, ekonomskoj i tehničkoj osnovi i potaknulo oslanjanje na stručno savjetovanje u ranoj fazi, kad su neovisni stručnjaci kojima Komisija pruža tehničku pomoć ili, u suglasnosti s Komisijom, drugi neovisni stručnjaci, u mogućnosti dati jasne izjave o izvedivosti i ekonomskoj održivosti velikih projekata, postupak odobrenja Komisije trebao bi biti pojednostavljen. Komisija bi trebala imati mogućnost da odbije dati odobrenje financijskog doprinosa samo kada ustanovi značajne nedostatke u neovisnom pregledu kvalitete.
(94)
U slučajevima u kojima nije proveden neovisni pregled kvalitete većeg projekta, države članice trebale bi podnijeti sve tražene informacije, a Komisija bi trebala ocijeniti veliki projekt kako bi utvrdila je li traženi financijski doprinos opravdan.
(95)
Kako bi se osigurao kontinuitet provedbe i izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje te radi usklađivanja s Odlukom Komisije o smjernicama za završetak programskog razdoblja 2007. - 2013., donesene su odredbe o pojedinim fazama velikih projekata odobrenih na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (18), za čije se razdoblje provedbe očekuje da će trajati duže od programskog razdoblja spomenute Uredbe. Pod određenim uvjetima trebao bi postojati brzi postupak za obavješćivanje o drugoj ili sljedećoj fazi velikog projekta, čiju je prethodnu fazu ili više njih odobrila Komisija u okviru programskog razdoblja 2007. - 2013., te za njezino odobravanje. Svaka pojedina faza takve višefazne operacije, koja je usmjerena k ostvarivanju ukupnog cilja, trebala bi se provoditi u skladu s pravilima odgovarajućih programskih razdoblja.
(96)
Kako bi se državama članicama dala mogućnost provedbe dijela nekog operativnog programa uz primjenu pristupa utemeljenog na rezultatima, korisno je osigurati zajednički akcijski plan koji se sastoji od jednog projekta ili skupine projekata koje provodi korisnik i koji doprinose ostvarivanju ciljeva operativnog programa. Da bi se pojednostavila i ojačala usmjerenost fondova na rezultate, upravljanje zajedničkim akcijskim planom trebalo bi se isključivo temeljiti na zajednički dogovorenim ključnim etapama, ostvarenjima i rezultatima koji su utvrđeni odlukom Komisije o donošenju zajedničkog akcijskog plana. Kontrola i revizija zajedničkog akcijskog plana također bi se trebala ograničiti na postizanje tih ključnih etapa, ostvarenja i rezultata. U skladu s tim nužno je utvrditi pravila o pripremi, sadržaju, donošenju i kontroli zajedničkog akcijskog plana te o financijskom upravljanju tim planom.
(97)
Nužno je donijeti posebna pravila o funkcijama odbora za praćenje te o godišnjim izvješćima o provedbi operativnih programa koji se podupiru iz fondova. Dodatne odredbe o posebnom funkcioniranju EPFRR-a trebale bi biti utvrđene relevantnim zakonodavstvom za pojedine sektore.
(98)
Kako bi se osigurala dostupnost važnih i aktualnih informacija o provedbi programa, nužno je da države članice Komisiji redovito dostavljaju ključne podatke. Da bi se izbjeglo dodatno opterećivanje država članica, te podatke trebalo bi ograničiti na podatke koji se prikupljaju kontinuirano, a trebalo bi ih slati sustavom elektroničke razmjene podataka.
(99)
Kako bi se osnažilo praćenje napretka s obzirom na provedbu fondova i olakšalo financijsko upravljanje, nužno je pravovremeno osigurati dostupnost osnovnih financijskih podataka o napretku provedbe.
(100)
U skladu s člankom 175. UFEU-a Komisija svake tri godine podnosi Europskom parlamentu, Vijeću, Gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija kohezijska izvješća o napretku postignutom u ostvarivanju ciljeva Unije u području ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije. Nužno je utvrditi odredbe koje se odnose na sadržaj tog izvješća.
(101)
Važno je predstaviti postignuća fondova široj javnosti i podići svijest o ciljevima kohezijske politike. Građani bi trebali imati pravo znati kako se ulažu financijska sredstva Unije. Odgovornost za predstavljanje odgovarajućih informacija javnosti trebali bi imati i upravljačka tijela i korisnici. Kako bi se osigurala veća učinkovitost u komuniciranju sa širom javnosti te veća sinergija između komunikacijskih aktivnosti na inicijativu Komisije, sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom trebala bi doprinijeti i pokrivanju korporativne komunikacijeo političkim prioritetima Unije, u mjeri u kojoj su povezani s općim ciljevima ove Uredbe.
(102)
Radi poboljšanja pristupa informacijama o korisnicima projekta i transparentnosti tih informacija u svakoj državi članici trebalo bi staviti na raspolaganje jednu internetsku stranicu ili internetski portal na kojemu će biti predstavljene informacije o svim operativnim programima, uključujući popise operacija koje se podupiru u okviru svakog operativnog programa.
(103)
Kako bi se osiguralo širenje informacija o postignućima fondova i ulozi Unije u tim postignućima te kako bi se mogući korisnici informirali o mogućnostima financiranja, ovom bi se Uredbom trebala utvrditi detaljna pravila kojima se u obzir uzimaju operativni programi u skladu s načelom proporcionalnosti o mjerama informiranja i komunikacije te određena tehnička svojstva tih mjera.
(104)
Kako bi se osiguralo da je dodjeljivanje sredstava za svaki fond usmjereno na strategiju Unije za pametan, održiv i uključiv rast te na zadaće pojedinih fondova u skladu s njihovim ciljevima koji se temelje na Ugovorima, nužno je utvrditi najviše iznose za dodjeljivanje tehničke pomoći za države članice. Također je potrebno osigurati da pravni okvir za programiranje tehničke pomoći olakšava stvaranje usmjerenih mehanizama isporuke u slučajevima u kojima države članice paralelno provode više fondova i trebalo bi omogućiti da taj okvir sadrži nekoliko kategorija regija.
(105)
Potrebno je odrediti elemente za prilagođavanje stope sufinanciranja iz fondova prioritetnim osima, posebno radi povećanja multiplikatorskog učinka sredstava Unije. Također je nužno odrediti najveće stope sufinanciranja po kategoriji regije kako bi se osiguralo poštovanje načela sufinanciranja određenom razinom javne ili privatne nacionalne potpore.
(106)
Za svaki operativni program države članice trebaju odrediti upravljačko tijelo, tijelo za ovjeravanje i funkcionalno neovisno revizorsko tijelo. Kako bi se državama članicama omogućila fleksibilnost u uspostavi sustava kontrole, može im se dati mogućnost da dužnosti tijela za ovjeravanje obavlja upravljačko tijelo. Državi članici također bi trebalo dopustiti određivanje posredničkih tijela za obavljanje određenih poslova upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje. U tom slučaju države članice trebale bi jasno utvrditi svoje odgovornosti i funkcije.
(107)
Kako bi se uzela u obzir posebna organizacija sustava upravljanja i kontrole za fondove i EFPR te potreba osiguravanja proporcionalnog pristupa, trebalo bi utvrditi posebne odredbe za imenovanje upravljačkog tijela i tijela za ovjeravanje. Da bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, ex ante provjera usklađenosti s kriterijima za imenovanje iz ove Uredbe trebala bi biti ograničena na upravljačko tijelo i tijelo za ovjeravanje te se, u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi, ne bi trebao zahtijevati dodatni revizorski rad kada je sustav u biti jednak onome iz programskog razdoblja 2007. - 2013. Ne bi trebalo biti potrebno zahtijevati da Komisija odobri imenovanje. Međutim, države članice trebale bi s ciljem povećanja pravne sigurnosti imati mogućnost da Komisiji podnesu dokumente o imenovanju, podložno određenim uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi. Praćenje usklađenosti s kriterijima za imenovanje koje se provodi na temelju mehanizama revizije i kontrole trebalo bi, ako rezultati pokažu neusklađenost s kriterijima, rezultirati korektivnim mjerama i mogućim prekidom imenovanja.
(108)
Upravljačko tijelo snosi glavnu odgovornost za djelotvornu i učinkovitu primjenu fondova i EFPR-a te time obavlja znatan broj poslova koji se odnose na upravljanje programom i njegovo praćenje, financijsko upravljanje i kontrole te odabir projekta. Sukladno tome bi trebalo utvrditi odgovornosti i dužnosti upravljačkog tijela.
(109)
Tijelo za ovjeravanje trebalo bi sastavljati zahtjeve za plaćanje i podnositi ih Komisiji. Ono bi trebalo sastavljati račune, potvrđujući njihovu potpunost, točnost i istinitost tih izvještaja te potvrđujući da su izdaci navedeni u računima u skladu s mjerodavnim pravilima Unije i nacionalnim pravilima. Trebalo bi utvrditi odgovornosti i dužnosti tijela za ovjeravanje.
(110)
Revizorsko tijelo trebalo bi osigurati provođenje revizija sustava upravljanja i kontrole, odgovarajućeg broja uzoraka operacija i računa. Trebalo bi utvrditi odgovornosti i dužnosti revizorskog tijela. Revizije prijavljenih izdataka trebale bi se provoditi na reprezentativnom uzorku operacija radi omogućavanja ekstrapolacije rezultata. U pravilu bi se statistička metoda uzorkovanja trebala koristiti kako bi se dobio pouzdan reprezentativan uzorak. Ipak, revizorska tijela trebala bi moći u propisno opravdanim slučajevima i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi koristiti nestatističku metoda uzorkovanja.
(111)
Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije u pogledu financijske kontrole, trebalo bi pojačati suradnju između država članica i Komisije na tom području i utvrditi kriterije prema kojima Komisija može, u smislu vlastite strategije kontrole nacionalnih sustava, odrediti razinu jamstava koje bi trebala dobiti od nacionalnih revizorskih tijela.
(112)
Osim općih pravila financijskog upravljanja ESI fondovima, trebalo bi odrediti i dodatne odredbe za fondove i EFPR. Da bi se Komisiji prije prihvaćanja računa osigurala uvjerljiva jamstva, kod zahtjeva za međuplaćanje trebalo bi vraćati 90 % iznosa koji je rezultat primjene stope sufinanciranja za svaki prioritet, utvrđen u skladu s odlukom o donošenju operativnog programa, do prihvatljivog izdatka za prioritet. Ostatak nepodmirenih iznosa trebao bi se isplatiti državama članicama nakon prihvaćanja računa, pod uvjetom da Komisija dođe do zaključka da su računi potpuni, točni i istiniti.
(113)
Korisnici bi trebali primiti cjelokupni iznos potpore najkasnije 90 dana nakon datuma kada je korisnik podnio zahtjev za plaćanje, pod uvjetom da su dostupna sredstva iz isplata za početno i godišnje predfinanciranje te međuplaćanja. Upravljačko tijelo bi trebalo moći prekinuti rok ako priloženi dokumenti nisu potpuni ili ako postoji dokaz o nepravilnosti koji iziskuje daljnje ispitivanje. Trebalo bi predvidjeti početno i godišnje predfinanciranje kako bi se državama članicama u tim uvjetima osigurala dostatna sredstva za provedbu programa. Godišnje predfinanciranje trebalo bi poravnati svake godine pri prihvaćanju računa.
(114)
Kako bi se umanjio rizik od prijave nepravilnih izdataka, tijelu za ovjeravanje trebalo bi, bez dodatnih obrazloženja, omogućiti uključivanje iznosa koji zahtijevaju daljnju provjeru u zahtjev za međuplaćanjem po završetku proračunske godine u kojoj su navedeni u računovodstvenom sustavu tijela za ovjeravanje.
(115)
Kako bi se osigurala odgovarajuća primjena općih pravila o opozivu odobrenih sredstava, u pravilima za fondove i za EPFRR trebalo bi detaljno navesti kako se određuju rokovi za opoziv.
(116)
Kako bi se zahtjevi Financijske uredbe primijenili na upravljanje fondovima i EPFRR-om, nužno je odrediti postupke pripreme, pregleda i prihvaćanja računa, čime bi se osigurao jasan temelj i pravna sigurnost tih odredbi. Osim toga, kako bi se državama članicama omogućilo da na ispravan način ispunjavaju svoje obaveze, trebalo bi im omogućiti da isključe iznose koji se trenutačno pregledavaju radi utvrđivanja njihove legalnosti i ispravnosti.
(117)
Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje korisnika, trebalo bi odrediti posebne rokove unutar kojih upravljačka tijela moraju osigurati dostupnost dokumenata koji se odnose na operacije nakon podnošenja izdataka ili završetka operacije. U skladu s načelom proporcionalnosti razdoblje pohrane dokumenata trebalo bi ovisiti o ukupnim prihvatljivim izdacima operacije.
(118)
Budući da se računi provjeravaju i prihvaćaju svake godine, trebalo bi uvesti znatno jednostavniji postupak zaključivanja. Konačno zaključivanje programa trebalo bi se stoga temeljiti na dokumentima koji se odnose na konačnu obračunsku godinu i konačno izvješće o provedbi ili najnovije izvješće o provedbi, bez potrebe podnošenja bilo kakvih dodatnih dokumenata.
(119)
Radi zaštite financijskih interesa Unije i osiguravanja sredstava za učinkovitu provedbu programa trebalo bi utvrditi odredbe kojima se Komisiji omogućuje da obustavi plaćanje na razini prioriteta ili operativnog programa.
(120)
Kako bi se državama članicama osigurala pravna sigurnost, mogu se utvrditi posebni mehanizmi i postupci za financijske korekcije država članica i Komisije u odnosu na fondove i EFPR, u skladu s načelom proporcionalnosti.
(121)
Nužno je uspostaviti pravni okvir kojim se osigurava snažno upravljanje i sustavi kontrole na nacionalnoj i regionalnoj razini te primjerenu raspodjelu uloga i odgovornosti u kontekstu dijeljenog upravljanja. Ulogu Komisije stoga bi trebalo odrediti i objasniti te bi trebalo utvrditi proporcionalna pravila za primjenu financijskihkorekcija Komisije.
(122)
Učestalost revizija operacija trebala bi biti proporcionalna opsegu potpore Unije iz fondova i EFPR-a. Posebno, broj revizija trebao bi se smanjiti u slučajevima u kojima ukupni prihvatljivi izdaci neke operacije ne premašuju 200 000 EUR u slučaju EFRR-a i Kohezijskog fonda, 150 000 EUR u slučaju ESF-a i 100 000 EUR u slučaju EFPR-a. Međutim, trebalo bi biti moguće provoditi revizije u svakom trenutku kad postoji dokaz o nepravilnosti ili prijevari ili nakon zaključenja dovršenih operacija, kao dio revizorskog uzorka. Komisija bi trebala moći pregledati revizorski trag revizorskog tijela ili sudjelovati u revizijama koje revizorsko tijelo provodi na licu mjesta. Ako Komisija na taj način ne dobije potrebno osiguranje u vezi s učinkovitim funkcioniranjem revizorskog tijela, trebala bi moći provesti ponovnu provjenu revizorske aktivnosti ako je to u skladu s međunarodno priznatim revizorskim standardima. Kako bi razina revizije koju provodi bila proporcionalna riziku, Komisija bi trebala moći smanjiti broj revizorskih aktivnosti u odnosu na operativne programe ako nema znatnih nedostataka ili ako se može pouzdati u revizorsko tijelo. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za korisnike, trebalo bi uvesti posebna pravila za smanjenje rizika od preklapanja revizija istih operacije koje provode različite institucije, to jest Europski revizorski sud, Komisija i revizorsko tijelo.
(123)
Kako bi se dopunili i izmijenili određeni elementi ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u odnosu na europski kodeks ponašanja u pogledu partnerstva, dopune i izmjene odjeljaka 4. i 7. SO-a, kriterije za određivanje razine financijske korekcije koju treba primijeniti, posebna pravila o kupnji zemljišta i kombinaciji tehničke potpore s financijskim instrumentima, ulogu, odgovornosti i nadležnosti tijela koja provode financijske instrumente, upravljanje i kontrolu financijskih instrumenata, obustavu plaćanja financijskim instrumentima te sukladne prilagodbe u vezi sa zahtjevima za plaćanje, uspostavu sustava kapitalizacije godišnjih obroka za financijske instrumente, posebna pravila za kriterije za utvrđivanje troškova i naknada za upravljanje na temelju uspješnosti i primjenjivih pragova, kao i pravila za povrat kapitaliziranih troškova upravljanja i naknada za instrumente koji se temelje na vlastitom kapitalu i mikrokredite, prilagodbu fiksnih stopa za operacije kojima se ostvaruju neto prihodi u određenim sektorima, kao i utvrđivanje fiksnih stopa za određene sektore i podsektore u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, istraživanja,
razvoja i inovacija i energetske učinkovitosti te dodavanje sektora ili podsektora, metodologiju za izračun diskontiranog neto prihoda za operacije kojima se ostvaruju neto prihodi, dodatna pravila o zamjeni korisnika u okviru operacija JPP-a, minimalne zahtjeve koje treba uključiti u sporazume JPP-a, a koji su potrebni za primjenu odstupanja u vezi s prihvatljivošću izdataka, definiranje fiksne stope koja se primjenjuje na neizravne troškove bespovratnih sredstava na temelju postojećih metoda i odgovarajućihiznosa koji se primjenjuju u politikama Unije, metodologiju koja će se primjenjivati pri provedbi pregleda kvalitete velikog projekta, kriterije za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koje treba prijaviti, podatke koje treba dostaviti i uvjete i postupke koje treba primijeniti kako bi se odredilo hoće li države članice vratiti nepovratne iznose, podaci koje treba zabilježiti i pohraniti u računalnom obliku u okviru sustava praćenja koje su uspostavila upravljačka tijela, minimalne preduvjete za revizoerki trag, opseg i sadržaj revizija te metodologiju za odabir uzorka, korištenje podataka prikupljenih tijekom revizija te kriterije za određivanje slučajeva koje treba smatrati ozbiljnim nedostacima u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, za određivanje razine financijskih korekcija koja će se primjenjivati i primjenu fiksnih stopa ili ekstrapolacijskih financijskih korekcija. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na odgovarajući način.
(124)
U odnosu na sve ESI fondove Komisija bi trebala biti ovlaštena provedbenim aktima donositi odluke o odobravanju elemenata sporazuma o partnerstvu i njihovih izmjena, odluke o odobravanju elemenata revidiranog sporazuma o partnerstvu, odluke o programima i prioritetima koji su ostvarili svoje ključne etapei koji bi mogli imati koristi od dodjele pričuve za ostvarenje postignuća, odluke o izmjeni programa kao posljedica korektivnih mjera koje se odnose na prijenos financijskih sredstava u druge programe, odluke o godišnjim akcijskim planovima koji se financiraju tehničkom potporom na inicijativu Komisije te, u slučaju opoziva odobrenih sredstava, odluke o izmjeni odluka o donošenju programa; a u odnosu na EFRR, ESF i Kohezijski fond, odluke kojima se određuju regije i države članice koje ispunjavaju kriterije cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”, odluke o godišnjoj raščlambi sredstava odobrenih državama članicama za preuzete obveze, odluke o iznosu koji treba prenijeti iz sredstava Kohezijskog fonda dodijeljenih svakoj državi članici CEF-u, odluke o iznosu koji se treba prenijeti iz sredstava strukturnih fondova dodijeljenih svakoj državi članici u instrument za pomoć najugroženijima, odluke o prihvaćanju prijenosa dijela odobrenih sredstava za cilj „Europska teritorijalna suradnja” cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta”, odluke o prijenosu financijske korekcije u slučaju
nepoštovanja dodatnosti, odluke o donošenju ili izmjeni operativnih programa, odluke o odbijanju financijskog doprinosa velikom projektu, odluke o odobravanju financijskog doprinosa za odabrani veliki projekt i o produljenju razdoblja za ispunjenje uvjeta u vezi s odobravanjem velikih projekata i odluke o zajedničkim akcijskim planovima, te u odnosu na EFRR, ESF, Kohezijski fond i EFPR, odluke o neprihvaćanju računa i o iznosu koji se naplaćuje u slučaju odbijanja računa, odluke o obustavi međuplaćanja i odluke o financijskim korekcijama.
(125)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u odnosu na model koji treba koristiti pri podnošenju izvješća o napretku, model operativnog programa za fondove, metodologiju koju je potrebno koristiti pri provođenju analize troškova i koristi kod velikih projekata, format informacija o velikim projektima, model za zajednički akcijski plan, model godišnjeg i konačnog izvješća o provedbi, učestalost izvješćivanja i format za izvješćivanje o nepravilnostima, model izjave o upravljanju, model revizijske strategije, mišljenje i godišnje izvješće o kontroli. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (19).
(126)
Kako bi se osigurao nužni doprinos i veće sudjelovanje država članica u slučajevima kada Komisija primjenjuje svoje provedbene ovlasti s ciljem provedbe ove Uredbe, u okviru određenih posebno osjetljivih područja politike povezanih s ESI fondovima, a radi jačanja uloge država članica u usvajanju jedinstvenih uvjeta u tom pogledu ili drugih izvršnih mjera koje ostavljaju znatne posljedice ili imaju potencijalno znatan utjecaj na nacionalno gospodarstvo, nacionalni proračun ili pravilno funkcioniranje javne uprave države članica, provedbene akte koji se odnose na metodologiju osiguravanja informacija za potporu ciljeva u području klimatskih promjena, detaljne odredbe kojima se osigurava konzistentan pristup određivanju u okviru za procjenu ostvarenja postignuća ključnih etapa i ciljeva za svaki od prioriteta i za procjenu ostvarivanja ključnih etapa i ciljeva, standardne uvjete za praćenje financijskih instrumenata, detaljne aranžmane prijenosa i upravljanja doprinosima programa kojima upravljaju tijela koja provode financijske instrumente, model sporazuma o financiranju s obzirom na zajednička neograničena jamstva i sekuritizaciju financijskih instrumenata u korist MSP-ova, modele koji se upotrebljavaju prilikom dodatnog izvješćivanja o financijskim instrumentima sa zahtjevima za isplatu Komisiji i prilikom izvješćivanja Komisije o financijskim podacima, uvjete za sustav elektroničke razmjene podataka za upravljanje i kontrolu, nomenklaturu na temelju koje se mogu odrediti kategorije intervencija u vezi s
prioritetnom osi operativnih programa, format za obavijesti o izabranom velikom projektu, tehnička obilježja mjera informiranja i komunikacije određene operacije te upute za stvaranje amblema te određivanje njegovih standardnih boja, model koji treba koristiti prilikom podnošenja financijskih podataka Komisiji u svrhu praćenja, detaljna pravila o razmjeni informacija između korisnika i upravljačkih tijela, tijela za ovjeravanje, revizorskih tijela i posredničkih tijela, model izvješća i mišljenja nezavisnog tijela za reviziju, opis postojećih funkcija i postupaka upravljačkih tijela i, prema potrebi, tijela za ovjeravanje, tehničke specifikacije sustava upravljanja i kontrole model zahtjeva za plaćanje i model računaprema potrebi trebalo bi donijeti u skladu s postupkom ispitivanja utvrđenim u članku 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
(127)
Za neke provedbene akte koji se usvajaju u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 mogući učinak i posljedice toliko su važni za države članice da je iznimka od općeg pravila opravdana. U skladu s tim, ako odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta. Ti se provedbeni akti odnose na utvrđivanje metodologije za davanje informacija o potpori ciljeva povezanih s klimatskim promjenama; utvrđivanje metodologije za ključne etape u odnosu na okvir za procjenu ostvarenja postignuća; uvođenje standardnih uvjeta u vezi s financijskim instrumentima; utvrđivanje detaljnih postupaka za prijenos doprinosa iz programa i upravljanje njima s obzirom na određene financijske instrumente; usvajanje predloška za ugovore o financiranju u vezi sa zajedničkim neograničenim jamstvom i financijskim instrumentima sekuritizacije u korist malih i srednjih poduzeća; utvrđivanje modela koji treba koristiti za podnošenje izvješća Komisiji u vezi s financijskim instrumentima; određivanje nomenklature, na temelju koje se mogu odrediti kategorije intervencija u vezi s prioritetnom osi operativnih programa; utvrđivanje tehničkih obilježja mjera informiranja i komunikacije za određene operacije te upute za stvaranje amblema i određivanje njegovih standardnih boja; utvrđivanje tehničkih specifikacija evidencija evidentiranja i pohranjivanja podataka u vezi sa sustavom upravljanja i kontrole. Na te bi se provedbene akte stoga trebao primjenjivati članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.
(128)
S obzirom na to da se ovom Uredbom zamjenjuje Uredba (EZ) br. 1083/2006, ta bi se uredba stoga trebala staviti izvan snage. Međutim, ova Uredba ne bi trebala utjecati na nastavak ili izmjenu pomoći koju je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EZ) br. 1083/2006 ili bilo kojeg drugog zakonodavstva koje se primjenjuje na tu pomoć na dan 31. prosinca 2013. Zahtjevi podneseni ili odobreni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1083/2006 stoga bi i dalje trebali važiti. Odstupajući od članka 59. stavka 1. točke (b) i Uredbe (EZ) br. 1083/2006, trebala bi se utvrditi i posebna prijelazna pravila o tome kada upravljačko tijelo može obavljati zadaće tijela za ovjeravanje u slučaju operativnih programa koji se provode na temelju prethodnog zakonodavnog okvira, za potrebe ocjenjivanja Komisije u skladu s člankom 73. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1083/2006 kod primjene članka 123. stavka 5. ove Uredbe i u vezi s postupkom odobravanja velikih projekata u skladu s člankom 102. stavkom 1. točkom (a) ove Uredbe.
(129)
S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest ojačati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog opsega razlika između razina razvijenosti različitih regija i zaostalosti regija u najnepovoljnijem položaju te ograničenosti financijskih sredstava država članica i regija, nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(130)
Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih u ovoj Uredbi, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
DIO PRVI
PREDMET I DEFINICIJE
Članak 1.
Predmet
Ovom Uredbom utvrđuju se zajednička pravila koja se primjenjuju na Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) koji funkcioniraju u skladu sa zajedničkim okvirom („europski strukturni i investicijski fondovi” - „ESI fondovi”). Njome se također utvrđuju odredbe potrebne za osiguravanje učinkovitosti ESI fondova i njihove međusobne koordinacije te njihove koordinacije s instrumentima Unije. Zajednička pravila koja se primjenjuju na ESI fondove navedena su u dijelu drugom.
U dijelu trećem utvrđuju se opća pravila kojima se uređuju EFRR, ESF (zajedno nazvani „strukturni fondovi”) i Kohezijski fond u pogledu zadataka, prioritetnih ciljeva i organizacija strukturnih fondova i Kohezijskog fonda („fondovi”), kriteriji koje države članice i regije moraju ispuniti kako bi ostvarile pravo na potporu iz fondova, raspoloživi financijski resursi te kriteriji njihove dodjele.
U dijelu četvrtom utvrđuju se opća pravila koja se primjenjuju na fondove i EFPR u vezi s upravljanjem i nadzorom, financijskim upravljanjem, računima i financijskim korekcijama.
Pravila utvrđena ovom Uredbom primjenjuju se ne dovodeći u pitanje odredbe utvrđene Uredbom (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (20) i posebne odredbe utvrđene sljedećim uredbama („uredbe za pojedine fondove”) u skladu s petim stavkom ovog članka:
(1)
Uredba (EU) br. 1301/2013 („Uredba o EFRR-u”);
(2)
Uredba (EU) br. 1304/2013 („Uredba o ESF-u”);
(3)
Uredba (EU) br. 1300/2013 („Uredba o KF-u”);
(4)
Uredba (EU) br. 1299/2013 („Uredba o ETS-u”);
(5)
Uredba (EU) br. 1305/2013 („Uredba o EPFRR-u”); i
(6)
budući pravni akt Unije o uspostavi uvjeta za financijsku potporu za pomorsku i ribarstvenu politiku za programsko razdoblje 2014. - 2020. („Uredba o EFPR-u”);
Dio drugi ove Uredbe primjenjuje se na sve ESI fondove, osim kad su izričito dozvoljena odstupanja. U dijelovima trećem i četvrtom ove Uredbe utvrđuju se dodatna pravila uz dio drugi koja se primjenjuju na fondove, odnosno na fondove i EFPR i u njima se izričito mogu dozvoliti odstupanja u predmetnim uredbama za pojedine fondove. U uredbama za pojedine fondove mogu biti utvrđena dodatna pravila uz dio drugi ove Uredbe za ESI fondove, uz dio treći ove Uredbe za fondove i uz dio četvrti ove Uredbe za fondove i EFPR. Dodatna pravila u uredbama za pojedine fondove nisu u suprotnosti s dijelovima drugim, trećim ili četvrtim ove Uredbe. U slučaju dvojbi u vezi s primjenom odredbi, dio drugi ove Uredbe ima veću snagu od pravila za pojedine fondove, a dijelovi drugi, treći i četvrti ove Uredbe imaju veću snagu od uredbi za pojedine fondove.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(1)
„strategija Unije za pametan, održiv i uključiv rast” znači zajednički ciljevi u skladu s kojima se vode aktivnosti država članica i Unije, koji su utvrđeni u zaključcima koje je Europsko vijeće donijelo 17. lipnja 2010. u vidu Priloga I. (Nova europska strategija zapošljavanja i rasta, glavni ciljevi EU-a), u Preporuci Vijeća od 13. srpnja 2010. (21), Odluci Vijeća 2010/707/EU (22) te u svim revizijama tih zajedničkih ciljeva;
(2)
„strateški politički okvir” znači jedan ili više dokumenata sastavljenih na nacionalnoj ili regionalnoj razini kojima se utvrđuje ograničen broj koherentnih prioriteta postavljenih na osnovi dokaza i vremenskog okvira za provedbu tih prioriteta i koji mogu sadržavati mehanizam praćenja;
(3)
„strategija pametne specijalizacije” znači nacionalne ili regionalne inovacijske strategije koje postavljaju prioritete radi ostvarivanja konkurentske prednosti razvojem i usklađivanjem vlastitih prednosti u smislu istraživanja i inovacije s poslovnim potrebama za iskorištavanjem novih prilika i tržišnog razvoja na dosljedan način, istodobno izbjegavajući udvostručivanje i fragmentiranje napora; strategija pametne specijalizacije može poprimiti oblik nacionalnog ili regionalnog strateškog političkog okvira za istraživanje i inovaciju ili biti u njega uključene;
(4)
„pravila za pojedine fondove” znači odredbe utvrđene u dijelu trećem ili dijelu četvrtom ove Uredbe ili uredbe o jednom ili više ESI fondova koji se spominju ili navode u četvrtom stavku članka 1.;
(5)
„programiranje” znači proces organiziranja, odlučivanja i dodjele financijskih sredstava u nekoliko faza, s uključivanjem partnera u skladu s člankom 5., čija je svrha provedba zajedničkog djelovanja Unije i država članica na višegodišnjoj osnovi radi ostvarivanja ciljeva strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast;
(6)
„program” znači „operativni program” naveden u dijelu trećem ili dijelu četvrtom ove Uredbe i u Uredbi o EFPR-u te „program ruralnog razvoja” naveden u Uredbi o EPFRR-u;
(7)
"programsko područje" znači zemljopisno područje obuhvaćeno pojedinim programom, ili, u slučaju programa koji pokrivaju više od jedne kategorije regija, zemljopisno područje koje odgovara svekoj pojedinoj kategoriji regije;
(8)
„prioritet” u dijelu drugom i dijelu četvrtom ove Uredbe znači „prioritetne osi” iz dijela trećeg ove Uredbe za EFRR, ESF i Kohezijski fond i „prioritet Unije” iz Uredbe o EFPR-u i Uredbe o EPFRR-u.
(9)
„operacija” znači projekt, ugovor, aktivnost ili skupina projekata koje su odabrala upravljačka tijela dotičnih programa ili koji su pod njihovom odgovornošću te koji doprinose ostvarivanju ciljeva jednog ili više prioriteta na koje se odnose. U kontekstu financijskih instrumenata operaciju čine financijski doprinosi iz programa u financijske instrumente i naknadna financijska potpora koju pružaju ti financijski instrumenti;
(10)
„korisnik” znači javno ili privatno tijelo te, samo za potrebe Uredbe o EPFRR-u i Uredbe o EFPR-u, fizička osoba, odgovorna za pokretanje ili i za pokretanje i za provedbu operacija; u kontekstu shema državne pomoći, kako je definirano u točki 13. ovog članka, korisnik znači tijelo koje prima pomoć; u kontekstu financijskih instrumenata iz glave IV. dijela drugog ove Uredbe korisnik znači tijelo koje provodi financijski instrument ili fond fondova, ovisno o slučaju;
(11)
„financijski instrumenti”znači financijski instrumenati kako su utvrđeni u Financijskoj uredbi, osim ako je ovom Uredbom određeno drukčije;
(12)
„krajnji primatelj” znači pravna ili fizička osoba koja prima financijsku potporu iz financijskog instrumenta;
(13)
„državne potpore” znači potpore koje se uređuju člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, a za potrebe ove Uredbe smatra se da ona također obuhvaća de minimis potpore (potpore male vrijednosti) u smislu Uredbe Komisije (EZ) br. 1998/2006 (23), Uredbe Komisije (EZ) br. 1535/2007 (24) te Uredbe Komisije (EZ) br. 875/2007 (25);
(14)
„dovršena operacija” znači fizički dovršena ili u cijelosti provedena operacija za koju su korisnici izvršili sva potrebna plaćanja te za koju je korisnicima uplaćen odgovarajući javni doprinos;
(15)
„javni rashodi” znači sve javne potpore u financiranju operacija, koje potječu iz proračuna nacionalnih, regionalnih ili lokalnih tijela javne vlasti, proračuna Unije povezanog s ESI fondovima, proračuna tijela javnog prava ili proračuna udruga javnih tijela vlasti ili tijela javnog prava te koje, u svrhu određivanja stope sufinancirana za programe ili prioritete ESF-a, mogu obuhvaćati sva financijska sredstva kojima zajednički doprinose poslodavci i radnici.
(16)
„tijelo javnog prava” znači svako tijelo koje se uređuje javnim pravom u smislu članka 1. točke 9. Direktive 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) te svaka Europska grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS) uspostavljena u skladu s Uredbom (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (27), bez obzira na to smatra li se EGTS u odgovarajućim nacionalnim provedbenim odredbama tijelom javnog prava ili tijelom privatnog prava;
(17)
„dokument” znači spis ili elektronički medij u kojemu se nalaze informacije relevantne u kontekstu ove Uredbe;
(18)
„posredničko tijelo” znači svako javno ili privatno tijelo koje djeluje pod nadležnošću upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje, ili koje izvršava dužnosti u ime tog tijela u odnosu na korisnike koji provode operacije;
(19)
„strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice” znači usklađen skup operacija čija je svrha ostvarivanje lokalnih ciljeva i potreba te koje doprinose ostvarivanju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv razvoj i koje osmišljava i provodi lokalna akcijska skupina;
(20)
„sporazum o partnerstvu” znači dokument koji u suradnji s partnerima i u skladu s načelom upravljanja na više razina izrađuje država članica, kojim se utvrđuju strategija, prioriteti i mehanizmi te države članice za djelotvorno i učinkovito korištenje ESI fondovima radi provedbe strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast te koji nakon procjene i dijaloga s dotičnom državom članicom odobrava Komisija;
(21)
„kategorija regija” znači kategorizacija regija na „slabije razvijene regije”, „tranzicijske regije” i „razvijenije regije” u skladu s člankom 90. stavkom 2.;
(22)
„zahtjev za plaćanje” znači zahtjev za plaćanje ili izjava o izdacima koju država članica podnosi Komisiji;
(23)
„EIB” znači Europska investicijska banka, Europski investicijski fond ili bilo koje ovisno društvo Europske investicijske banke;
(24)
„javno-privatna partnerstva” (JPP-ovi) znači oblici suradnje između javnih tijela i privatnog sektora, čiji je cilj poboljšati ostvarenje ulaganja u infrastrukturne projekte ili druge vrste operacija pružajući javne usluge podjelom rizika, udruživanjem stručnosti privatnog sektora ili dodatnim izvorima kapitala;
(25)
"operacija JPP-a" znači operacija koja se provodi ili se namjerava provesti u sklopu strukture javno-privatnog partnerstva;
(26)
„založni račun” znači bankovni račun obuhvaćen pisanim sporazumom između upravljačkog tijela ili posredničkog tijela i tijela koje provodi financijski instrument, ili u slučaju operacija JPP-a, pisani sporazum između korisnika javnog tijela i privatnog partnera koji je odobrilo upravljačko tijelo ili posredničko tijelo, otvoren posebno radi čuvanja sredstava koja se moraju isplatiti nakon razdoblja prihvatljivosti, samo u svrhe predviđene člankom 42. stavkom 1. točkom (c), člankom 42. stavkom 2., člankom 42. stavkom 3. i člankom 64., ili bankovni račun otvoren pod uvjetima da pruža istovrsna jamstva za isplate iz fondova;
(27)
„fond fondova” jest fond osnovan s ciljem pružanja potpore iz jednog ili više programa za nekoliko financijskih instrumenata. Kada se financijski instrumenti provode putem fonda fondova, tijelo koje provodi fond fondova smatra se jedinim korisnikom u smislu točke 10. ovog članka;
(28)
„MSP” znači mikropoduzeće, malo ili srednje poduzeće kako je definirano Preporukom Komisije 2003/361/EZ (28);
(29)
„obračunska godina” znači, za potrebe dijela trećeg i dijela četvrtog, razdoblje od 1. srpnja do 30. lipnja, osim za prvu obračunsku godinu programskog razdoblja, za koju je to razdoblje od početnog datuma prihvatljivosti izdataka do 30. lipnja 2015. Konačna obračunska godina je razdoblje od 1. srpnja 2023. do 30. lipnja 2024.;
(30)
„financijska godina” znači, za potrebe dijela trećeg i dijela četvrtog, razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca;
(31)
„makroregionalna strategija” znači integrirani okvir koji je prihvatilo Europsko vijeće i koji se, između ostalog, može poduprijeti iz ESI fondova u svrhu rješavanja zajedničkih izazova s kojima se suočava definirano zemljopisno područje povezano s državama članicama te treće zemlje smještene na istom zemljopisnom području, koje pritom imaju koristi od pojačane suradnje koja doprinosi ostvarivanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije;
(32)
„strategija morskih bazena” znači strukturirani okvir suradnje u odnosu na određeno geografsko područje, koji su izradile institucije Unije, države članice, njihove regije i, prema potrebi, treće zemlje koje dijele morski bazen; strategija morskih bazena uzima u obzir zemljopisne, klimatske, ekonomske i političke specifičnosti morskog bazena;
(33)
„primjenjiv ex ante uvjet” znači konkretan i unaprijed precizno određen kritičan čimbenik koji je preduvjet za djelotvorno i učinkovito ostvarivanje specifičnog cilja prioriteta ulaganja ili prioriteta Unije, izravno je i istinski s njime povezan i ima na njega izravan učinak;
(34)
„specifični cilj” znači rezultat kojem prioritet ulaganja ili prioritet Unije doprinosi u specifičnom nacionalnom ili regionalnom kontekstu radnjama ili mjerama poduzetima u sklopu takvog prioriteta;
(35)
„relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a” i „relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a” znači preporuke koje se odnose na strukturne probleme za koje je primjereno da se rješavaju višegodišnjim ulaganjima koja su u izravnom opsegu ESI fondova kako je određeno uredbama za pojedine fondove;
(36)
„nepravilnost” znači svako kršenje prava Unije ili nacionalnog prava u vezi s njegovom primjenom koje proizlazi iz djelovanja ili propusta gospodarskog subjekta uključenog u provedbu ESI fondova koje šteti, ili bi moglo naštetiti proračunu Unije, tako da optereti proračun Unije neopravdanim izdatkom.
(37)
„gospodarski subjekt” znači svaka fizička ili pravna osoba ili drugi subjekt koji sudjeluje u provođenju pomoći iz ESI fondova, osim država članica koje obavljaju svoje ovlasti kao javna tijela;
(38)
„sustavna nepravilnost” znači svaka nepravilnost koja se može ponavljati i koja ima visoku vjerojatnost pojavljivanja u sličnim vrstama operacija, što je rezultat ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, uključujući nemogućnost uspostave odgovarajućih postupaka u skladu s ovom Uredbom i pravilima za pojedine fondove.
(39)
„ozbiljan nedostatak u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole” znači, u svrhu provedbe fondova i EFPR-a u okviru dijela četvrtog, nedostatak koji iziskuje znatna unaprjeđivanja sustava, izlaže fondove i EFPR znatnom riziku od nepravilnosti te čije postojanje nije usklađeno s nekvalificiranim revizorskim mišljenjem o funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole.
Članak 3.
Izračun vremenskih ograničenja za odluke Komisije
U skladu s člankom 16. stavcima 2. i 3., člankom 29. stavkom 3., člankom 30. stavcima 2. i 3., člankom 102. stavkom 2., člankom 107. stavkom 2. i člankom 108. stavkom 3., Komisiji je određeno vremensko ograničenje za usvajanje i izmjenu odluke provedbenim aktom, vremensko ograničenje ne uključuje razdoblje koje počinje danom nakon datuma slanja primjedaba Komisije državi članici i traje sve dok država članica ne odgovori na primjedbe.
DIO DRUGI
ZAJEDNIČKE ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA ESI FONDOVE
GLAVA I.
NAČELA POTPORE UNIJE ESI FONDOVIMA
Članak 4.
Opća načela
1. ESI fondovi u višegodišnjim programima osiguravaju potporu kojom se dopunjuju nacionalne, regionalne i lokalne intervencije radi provedbe strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, kao i zadaća pojedinih fondova u skladu s njihovim ciljevima koji se temelje na Ugovorima, uključujući ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, uzimajući u obzir relevantne integrirane smjernice Europa 2020. i relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a te relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a i, prema potrebi, na nacionalnoj razini, nacionalni program reformi.
2. Komisija i države članice, uzimajući u obzir poseban kontekst svake države članice, osiguravaju da potpora iz ESI fondova bude u skladu s relevantnim politikama, horizontalnim načelima iz članaka 5., 7. i 8. i prioritetima Unije te da se njome dopunjuju drugi instrumenti Unije.
3. Potpora iz ESI fondova primjenjuje se u bliskoj suradnji Komisije i država članica u skladu s načelom supsidijarnosti.
4. Države članice na odgovarajućoj teritorijalnoj razini, u skladu sa svojim institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom, i tijela koja su one odredile u tu svrhu trebaju biti odgovorni za pripremu i provedbu programa i izvršavanje svojih zadataka u partnerstvu s relevantnim partnerima navedenima u članku 5., u skladu s ovom Uredbom i pravilima za pojedine fondove.
5. Pri određivanju mehanizama primjene ESI fondova i korištenja tim fondovima, a posebno financijskih i administrativnih sredstava potrebnih za pripremu i provedbu programâ, u odnosu na praćenje, izvješćivanje, evaluaciju, upravljanje i kontrolu, poštuje se načelo proporcionalnosti, vodeći računa o razini dodijeljene potpore te uzimajući u obzir opći cilj smanjenja administrativnog opterećenja tijela uključenih u upravljanje i kontrolu programa.
6. U skladu sa svojim odgovornostima Komisija i države članice osiguravaju koordinaciju između ESI fondova te ESI fondova i drugih relevantnih politika, strategija i instrumenata Unije, uključujući one koji se nalaze u okviru vanjskog djelovanja Unije.
7. Dio proračuna Unije koji se dodjeljuje za ESI fondove izvršava se u okviru dijeljenog upravljanja između država članica i Komisije u skladu s člankom 59. Financijske uredbe, uz iznimku iznosa Kohezijskog fonda koji se prenosi u CEF naveden u članku 92. stavku 6. ove Uredbe te inovativnih aktivnosti Komisije u skladu s člankom 8. Uredbe o EFRR-u te tehničke pomoći na inicijativu Komisije i potpore izravnom upravljanju u skladu s Uredbom o EFPR-u.
8. Komisija i države članice primjenjuju načelo dobrog financijskog upravljanja u skladu s člankom 30. Financijske uredbe.
9. Komisija i države članice osiguravaju učinkovitost ESI fondova tijekom pripreme i provedbe, u odnosu na praćenje, izvješćivanje i evaluaciju.
10. Komisija i države članice postupaju u skladu sa svojim ulogama u ESI fondovima radi smanjenja administrativnog opterećenja korisnika.
Članak 5.
Partnerstvo i upravljanje na više razina
1. Za sporazum o partnerstvu i svaki pojedini program svaka država članica, u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom, organizira partnerstvo s nadležnim regionalnim i lokalnim tijelima. Partnerstvo također uključuje sljedeće partnere:
(a)
nadležna urbana i druga javna tijela;
(b)
gospodarske i socijalne partnere; i
(c)
nadležna tijela koja predstavljaju civilno društvo, uključujući partnere na području zaštite okoliša, nevladine organizacije i tijela zadužena za promicanje socijalne uključenosti, ravnopravnosti spolova i nediskriminacije.
2. U skladu s načelom upravljanja na više razina države članice uključuju partnere iz stavka 1. u izradu sporazuma o partnerstvu i izvještaja o napretku i tijekom izrade i provedbe programa, uključujući sudjelovanjem u odborima za praćenje programa u skladu s člankom 48.
3. Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s člankom 149. kako bi osigurala europski kodeks ponašanja za partnerstvo („kodeks ponašanja”) u svrhu podupiranja i olakšavanja državama članicama u organizaciji partnerstava, u skladu sa stavcima 1. i 2. ovog članka. Kodeksom ponašanja određuje se okvir unutar kojeg države članice u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom, kao i svojim nacionalnim i regionalnim nadležnostima, ostvaruju provedbu partnerstva. Kodeks ponašanja, potpuno poštujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, utvrđuje sljedeće elemente:
(a)
glavna načela za transparentne postupke koji se moraju slijediti pri određivanju relevantnih partnera uključujući, prema potrebi, njihove krovne organizacije kako bi se državama članicama olakšalo određivanje najprikladnijih relevantnih partnera u skladu s njihovim institucionalnim i pravnim okvirom;
(b)
glavna načela i dobre primjere iz prakse za uključenost različitih kategorija relevantnih partnera, kao što je utvrđeno u stavku 1., u izradu Sporazuma o partnerstvu i programa, informacija o njihovoj uključenosti i u različitim fazama provedbe;
(c)
dobre primjere iz prakse za izradu pravila za članstvo i interne postupke odbora za praćenje o kojima će prema potrebi odlučiti države članice ili odbori za praćenje programa u skladu s relevantnim odredbama ove Uredbe i pravilima za pojedine fondove;
(d)
glavne ciljeve i dobre primjere iz prakse u slučajevima kada upravljačko tijelo uključuje relevantne partnere u izradi poziva za dostavu prijedloga i posebno najbolje primjere iz prakse za izbjegavanje mogućih sukoba interesa u slučajevima kad je moguće da relevantni partneri budu i potencijalni korisnici te za uključenost relevantnih partnera u izradu izvješća o napretku i u odnosu na praćenje i evaluaciju programa u skladu s relevantnim odredbama ove Uredbe i pravilima za pojedine fondove;
(e)
okvirna područja, teme i dobre primjere iz prakse kako nadležna tijela država članica mogu koristiti ESI fondove, uključujući tehničku pomoć u jačanju institucionalnog kapaciteta relevantnih partnera u skladu s relevantnim odredbama ove Uredbe i pravilima za pojedine fondove;
(f)
ulogu Komisije u širenju dobrih primjera iz prakse;
(g)
glavna načela i dobre primjere iz prakse koja državama članicama mogu olakšati procjenu provedbe partnerstva i njegove dodane vrijednosti.
Odredbe kodeksa ponašanja ni na koji način neće osporavati relevantne odredbe ove Uredbe ili pravila za pojedine fondove.
4. O delegiranom aktu iz stavka 3. ovog članka o Europskom kodeksu ponašanja o partnerstvu Komisija istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće do 18. travnja 2014. Taj delegirani akt ne određuje datum početka primjene raniji od datuma njegova donošenja.
5. Kršenje obveza nametnutih državi članici, bilo ovim člankom ili delegiranim aktom usvojenim u skladu sa stavkom 3. ovog članka ne predstavlja nepravilnost koja vodi do financijske korekcije prema članku 85.
6. Komisija se najmanje jednom godišnje za svaki od ESI fondova savjetuje s organizacijama koje predstavljaju partnere na razini Unije o primjeni potpore iz tog ESI fonda te o ishodu obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
Članak 6.
Usklađenost s pravom Unije i nacionalnim pravom
Operacije koje podupiru ESI fondovi bit će u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom koji se tiče njegove primjene („primjenjivo pravo”)
Članak 7.
Promicanje ravnopravnosti žena i muškaraca i zabrana diskriminacije
Države članice i Komisija osiguravaju da se promicanje ravnopravnosti žena i muškaraca i integracija rodne perspektive uzmu u obzir tijekom izrade i provedbe programa, uključujući u odnosu na njegovo praćenje, izvješćivanje i evaluaciju.
Države članice i Komisija poduzimaju odgovarajuće korake za sprečavanje svake diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije tijekom izrade i provedbe programa. Dostupnost za osobe s invaliditetom posebno se uzima u obzir tijekom izrade i provedbe programa.
Članak 8.
Održivi razvoj
Ciljevi ESI fondova ostvaruju se u skladu s načelom održivog razvoja i promicanjem cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša u skladu s člankom 11. i člankom 191. stavkom 1. UFEU-a, uzimajući u obzir načelo „onečišćivač plaća”.
Tijekom izrade i provedbe sporazuma o partnerstvu i programa države članice i Komisija promiču zahtjeve za zaštitu okoliša, učinkovitost resursa, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu istima, bioraznolikost, spremnost na katastrofe te prevenciju rizika i upravljanje njima. Države članice pružaju informacije o potpori ciljevima na području klimatskih promjena koristeći se metodologijom utemeljenom na kategorijama intervencija ili mjerama kako je prikladno za svaki od fondova. Ta metodologija sastoji se od ponderiranja potpore koja se dodjeljuje iz ESI fondova, na razini koja odražava opseg do kojeg ta potpora doprinosi ciljevima ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima. Specifično ponderiranje razlikuje se o tome doprinosi li potpora značajno ili umjereno ciljevima klimatskih promjena. Tamo gdje potpora ne doprinosi značajno tim ciljevima ili je doprinos beznačajan, dodjeljuje se ponderirana vrijednost nula. U slučaju EFRR-a, ESF-a i Kohezijskog fonda ponderirane vrijednosti dodaju se kategorijama intervencije koje su uspostavljene unutar nomenklature koju je usvojila Komisija. U slučaju EPFRR-a ponderiranje se dodaje žarišnim područjima navedenim u uredbi EPFRR-a, a u slučaju EFPR-a dodaje se vrijednostima navedenim u Uredbi o EFPR-u.
Komisija provedbenim aktom određuje jedinstvene uvjete za svaki od ESI fondova za primjenu ove metodologije iz drugog stavka. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
GLAVA II.
STRATEŠKI PRISTUP
POGLAVLJE I.
Tematski ciljevi ESI fondova i Zajedničkog strateškog okvira
Članak 9.
Tematski ciljevi
Kako bi doprinijelo strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast, kao i zadaćama pojedinih fondova u skladu s njihovim ciljevima koji se temelje na Ugovorima, uključujući ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, svaki ESI fond podupire sljedeće tematske ciljeve:
(1)
jačanje istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija;
(2)
poboljšanje pristupa informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji te njezine uporabe i kvalitete;
(3)
jačanje konkurentnosti MSP-ova, poljoprivrednog sektora (u sklopu EPFRR-a) te sektora ribarstva i akvakulture (u sklopu EFPR-a);
(4)
podršku prelasku na ekonomiju s niskom razinom emisije CO2 u svim sektorima;
(5)
promicanje prilagodbe na klimatske promjene, sprečavanje rizika i upravljanje njima;
(6)
očuvanje i zaštita okoliša i promicanje učinkovitosti resursa;
(7)
promicanje održivog prometa i uklanjanje uskih grla u infrastrukturi ključnih mreža;
(8)
promicanje održivog i kvalitetnog zapošljavanja i podrška mobilnosti radne snage;
(9)
promicanje socijalne uključenosti, borba protiv siromaštva i svake diskriminacije;
(10)
ulaganje u obrazovanje, osposobljavanje i strukovno osposobljavanje za vještine i cjeloživotno učenje;
(11)
jačanje institucionalnih kapaciteta javnih tijela i zainteresiranih strana te učinkovite javne uprave.
Tematski ciljevi pretaču se u prioritete za pojedine ESI fondove i utvrđuju u pravilima za pojedine fondove.
Članak 10.
Zajednički strateški okvir
1. Radi promicanja usklađenog, uravnoteženog i održivog razvoja Unije uspostavlja se Zajednički strateški okvir („ZSO”), određen u Prilogu I. ZSO-om se utvrđuju strateška temeljna načela kako bi se olakšao proces programiranja i sektorska i teritorijalna koordinacija intervencija Unije u okviru ESI fondova te koordinacija s drugim relevantnim politikama i instrumentima Unije u skladu s ciljevima strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, uzimajući u obzir ključna teritorijalna pitanja za razne vrste teritorija.
2. Strateška temeljna načela utvrđena ZSO utvrđuju se u skladu sa svrhom i opsegom potpore koju pruža svaki ESI fond, u skladu s pravilima kojima se uređuje rad svakog ESI fonda, kao što je definirano u ovoj Uredbi i pravilima za pojedine fondove. ZSO ne nameće dodatne obveze državama članicama izvan onih obuhvaćenih okvirom relevantnih sektorskih politika Unije.
3. ZSO olakšava izradu sporazuma o partnerstvu i programa u skladu s načelima proporcionalnosti i supsidijarnosti te uzima u obzir nacionalne i regionalne nadležnosti pri odlučivanju o posebnim i odgovarajućim mjerama politike i koordinacije.
Članak 11.
Sadržaj
ZSO-om se utvrđuju:
(a)
mehanizmi kojima se osigurava doprinos ESI fondova strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast te usklađenosti i dosljednosti programiranja ESI fondova s relevantnim preporukama za pojedinu zemlju donesenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i relevantnim preporukama Vijeća donesenima u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a i, prema potrebi, na nacionalnoj razini, nacionalnim programom reformi;
(b)
pravila za promicanje integrirane upotrebe ESI fondova;
(c)
pravila za koordinaciju između ESI fondova s drugim relevantnim politikama i instrumentima Unije, uključujući vanjske instrumente suradnje;
(d)
horizontalna načela iz članaka 5., 7. i 8. i međusektorski ciljevi politike za provedbu ESI fondova;
(e)
pravila za rješavanje ključnih teritorijalnih pitanja za urbana, ruralna, obalna i ribolovna područja, demografskih izazova regija ili posebnih potreba geografskih područja suočenih s teškim i trajnim prirodnim ili demografskim teškoćama kako je navedeno u člancima 174. UFEU-a i posebnih problema najudaljenijih regija u smislu članka 349. UFEU-a;
(f)
prioritetna područja za aktivnosti suradnje u okviru ESI fondova, prema potrebi uzimajući u obzir makroregionalne strategije i strategije morskih bazena.
Članak 12.
Revizija
Ako postoje znatne promjene socijalne ili ekonomske situacije u Uniji ili strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, Komisija može podnijeti prijedlog za pregled ZSO-a, ili Europski parlament ili Vijeće, postupajući u skladu s člancima 225. odnosno 241. UFEU-a, mogu zatražiti od Komisije da podnese takav prijedlog.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. kako bi se dopunili ili izmijenili odjeljci 4 i 7. Priloga I. kad je potrebno uzeti u obzir promjene politika ili instrumenata Unije navedenih u odjeljku 4. ili promjene aktivnosti suradnje navedenih u odjeljku 7., ili uzeti u obzir uvođenje novih politika, instrumenata ili aktivnosti suradnje Unije.
Članak 13.
Smjernice za korisnike
1. Komisija priprema smjernice za učinkovito pristupanje i korištenje ESI fondovima te za iskorištavanje komplementarnosti s ostalim instrumentima relevantnih politika Unije.
2. Smjernice se sastavljaju do 30. lipnja 2014. i sadržavaju pregled dostupnih relevantnih instrumenata na razini Unije za svaki tematski cilj, s detaljnim izvorima informacija, primjerima dobre prakse za kombiniranje dostupnih instrumenata financiranja u okviru područja politike, opis relevantnih tijela i tijela uključenih u upravljanje svakim instrumentom, kontrolni popis za potencijalne korisnike kako bi im se pružila pomoć pri određivanju najprikladnijeg izvora financiranja.
3. Smjernice se objavljuju na internetskim stranicama relevantne glavne uprave Europske komisije. Komisija i upravljačka tijela, postupajući u skladu s pravilima za pojedine fondove. te u suradnji s Odborom regija, osiguravaju prosljeđivanje smjernica potencijalnim korisnicima.
POGLAVLJE II.
Sporazum o partnerstvu
Članak 14.
Izrada sporazuma o partnerstvu
1. Svaka država članica izrađuje sporazum o partnerstvu za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
2. Sporazum o partnerstvu sastavljaju države članice u suradnji s partnerima iz članka 5. Sporazum se izrađuje u dijalogu s Komisijom. Države članice sastavljaju sporazum o partnerstvu utemeljen na transparentnim postupcima u odnosu na javnost te u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom.
3. Sporazumom o partnerstvu obuhvaća se cjelokupna potpora iz ESI fondova u dotičnoj državi članici.
4. Svaka država članica Komisiji dostavlja svoj sporazum o partnerstvu do 22. travnja 2014.
5. Kada jedna ili više uredbi za pojedine fondove ne stupi na snagu ili se ne očekuje da će stupiti na snagu do 22. veljace 2014., sporazum o partnerstvu koji podnosi država članica u skladu sa stavkom 4. ne treba sadržavati elemente iz članka 15. stavka 1. točke (a) podtočaka ii., iii., iv. i vi. za ESI fond koji je pogođen tim odgađanjem ili očekivanim odgađanjem stupanja na snagu uredbe za pojedini fond.
Članak 15.
Sadržaj sporazuma o partnerstvu
1. Sporazumom o partnerstvu utvrđuju se:
(a)
mehanizmi kojima se osigurava usklađenost sa strategijom Unije za pametan, održiv i uključiv rast te sa zadaćama za pojedine fondove u skladu s njihovim ciljevima koji se temelje na Ugovorima, uključujući ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, uključujući:
i.
analizu razlika, razvojnih potreba i potencijala za rast s obzirom na tematske ciljeve i teritorijalne izazove te, prema potrebi, uzimajući u obzir nacionalni program reformi i relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a;
ii.
sažetak ex anteevaluacije programa ili ključne zaključke ex ante evaluacije sporazuma o partnerstvu ako su potonju evaluaciju provele države članice na vlastitu inicijativu;
iii.
odabrane tematske ciljeve i sažetak glavnih rezultata za svaki odabrani tematski cilj koji se očekuje od svakog ESI fonda;
iv.
okvirna raspodjela potpore Unije po tematskim ciljevima na nacionalnoj razini za svaki ESI fond te ukupni okvirni iznos potpore predviđen za ciljeve u području klimatskih promjena;
v.
primjenu horizontalnih načela iz članaka 5., 7. i 8. i ciljeva politike za primjenu ESI fondova;
vi.
popis programa u okviru EFRR-a, ESF-a i Kohezijskog fonda, osim onih koji su u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”, te programa u okviru EPFRR-a i EFPR-a, s okvirnom raspodjelom po ESI fondu i po godini;
vii.
podaci o dodjeli sredstava povezanih s pričuvom za ostvarenje postignuća raščlanjeni po ESI fondu i tamo gdje je to potrebno po kategoriji regije te o iznosima izuzetim u svrhu izračuna pričuve za ostvarenje postignuća na temelju članka 20.;
(b)
mehanizmi kojima se osigurava učinkovita provedba ESI fondova, uključujući:
i.
mehanizme u skladu s institucionalnim okvirom država članica kojima se osigurava usklađenost između ESI fondova i drugih financijskih instrumenata Unije i nacionalnih financijskih instrumenata, kao i usklađenost s financiranjem iz EIB-a;
ii.
informacije potrebne za ex ante provjeru poštovanja pravila o dodatnosti utvrđenih u dijelu trećem;
iii.
sažetak procjene ispunjavanja primjenjivih ex ante uvjeta u skladu s člankom 19. i Prilogom XI. na nacionalnoj razini te, u slučaju da ex ante uvjeti nisu ispunjeni, aktivnosti koje treba poduzeti, odgovornih tijela te raspored provedbe tih aktivnosti;
iv.
metodologiju i mehanizme kojima se osigurava dosljednost u funkcioniranju okvira za procjenu ostvarenja postignuća u skladu s člankom 21.;
v.
procjenu treba li ojačati administrativni kapacitet tijela uključenih u upravljanje i kontrolu programa i, prema potrebi, korisnika te sažetak aktivnosti koje u tu svrhu treba poduzeti;
vi.
sažetak planiranih aktivnosti programa, uključujući okvirni raspored za ostvarenje smanjenja administrativnog opterećenja korisnika;
(c)
mehanizmi za načelo partnerstva kako se navodi u članku 5.;
(d)
okvirni popis partnera iz članka 5. i sažetak aktivnosti koje su poduzete kako bi ih se uključilo u skladu s člankom 5. te njihove uloge u izradi sporazuma o partnerstvu i izvješća o napretku, kao što je navedeno u članku 52.
2. Sporazum o partnerstvu također navodi:
(a)
integrirani pristup teritorijalnom razvoju koji se podupire iz ESI fondova ili sažetak integriranih pristupa teritorijalnom razvoju temeljenom na sadržaju programa, određujući:
i.
mehanizme kojima se osigurava integrirani pristup upotrebi ESI fondova za teritorijalni razvoj posebnih subregionalnih područja, posebno provedba mehanizama za članke 32., 33. i 36., popraćene načelima za određivanje urbanih područja u kojima se moraju provesti integrirane radnje za održivi urbani razvoj;
ii.
prioritetna područja za suradnju u okviru ESI fondova, prema potrebi uzimajući u obzir makroregionalne strategije i strategije morskih bazena.
iii.
prema potrebi, integrirani pristup usmjeren na posebne potrebe geografskih područja koja su najviše zahvaćena siromaštvom ili ciljnih skupina izloženih najvećem riziku od diskriminacije ili socijalne isključenosti, s posebnim osvrtom na marginalizirane zajednice, osobe s invaliditetom, dugotrajno nezaposlene osobe i mlade osobe koje nisu zaposlene, ne obrazuju se niti se osposobljavaju;
iv.
prema potrebi, integrirani pristup usmjeren na demografske izazove regija ili posebne potrebe zemljopisnih područja izloženih ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim teškoćama, kao što je navedeno u članku 174. UFEU-a;
(b)
mehanizme kojima se osigurava učinkovita provedba ESI fondova, uključujući procjenu postojećih sustava elektroničke razmjene podataka i sažetak planiranih aktivnosti kojima se postupno omogućuje svaka razmjena informacija između korisnika i tijela koja su zadužena za upravljanje programima i njihovu kontrolu na temelju elektroničke razmjene podataka.
Članak 16.
Usvajanje i izmjena sporazuma o partnerstvu
1. Komisija ocjenjuje usklađenost sporazuma o partnerstvu s ovom Uredbom, uzimajući u obzir nacionalni program reformi i, prema potrebi, relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a, kao i ex ante evaluaciju programa, te o svojim primjedbama obavješćuje u roku od tri mjeseca od dana kada država članica podnese sporazum o partnerstvu. Dotična država članica pruža sve potrebne dodatne informacije i prema potrebi revidira sporazum o partnerstvu.
2. Komisija provedbenim aktima donosi odluku o odobravanju elemenata sporazuma o partnerstvu koji su obuhvaćeni člankom 15. stavkom 1. i onih koji su obuhvaćeni člankom 15. stavkom 2. u slučajevima kada se država članica koristi odredbama članka 96. stavka 8., za elemente za koje je potrebna odluka Komisije iz članka 96. stavka 10., najkasnije četiri mjeseca nakon što je država članica predala svoj sporazum o partnerstvu, pod uvjetom da su sve primjedbe Komisije uzete u obzir na odgovarajući način. Sporazum o partnerstvu ne stupa na snagu prije 1. siječnja 2014.
3. Komisija za svaku državu članicu priprema izvješće o ishodu pregovora koji se odnose na sporazume o partnerstvu i programe, uključujući pregled ključnih problema, najkasnije do 31. prosinca 2015. To se izvješće istodobno podnosi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.
4. Ako država članica predloži izmjenu elemenata sporazuma o partnerstvu obuhvaćenih odlukom Komisije kao što je navedeno u stavku 2., Komisija vrši procjenu u skladu sa stavkom 1. i prema potrebi provedbenim aktima donosi odluku o odobravanju izmjene u roku od tri mjeseca od dana kada je država članica podnijela izmjenu.
5. Ako država članica mijenja elemente sporazuma o partnerstvu koji nisu obuhvaćeni odlukom Komisije kao što je navedeno u stavku 2., ona će o tome obavijestiti Komisiju unutar mjesec dana od dana odluke o izvršenju izmjene.
Članak 17.
Donošenje revidiranog sporazuma o partnerstvu u slučaju odgode stupanja na snagu uredbe za pojedini fond
1. Kada se primjenjuje članak 14. stavak 5. svaka država članica podnosi Komisiji revidirani sporazum o partnerstvu koji uključuje elemente koji u sporazumu o partnerstvu nedostaju za dotični ESI fond, u roku od dva mjeseca od dana stupanja na snagu uredbe za pojedini fond koji je bio predmet odgode.
2. Komisija utvrđuje je li revidirani sporazum o partnerstvu u skladu s tom Uredbom prema članku 16. stavku 1. i provedbenim aktom donosi odluku i odobrava revidirani sporazum o partnerstvu u skladu s člankom 16. stavkom 2.
POGLAVLJE III.
Tematska koncentracija, ex ante uvjeti i pregled uspješnosti
Članak 18.
Tematska koncentracija
Države članice u skladu s pravilima za pojedine fondove koncentriraju potporu na intervencije kojima se ostvaruje najveća dodana vrijednost strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, uzimajući u obzir ključne teritorijalne izazove različitih vrsta teritorija u skladu sa ZSO-om, probleme identificirane u nacionalnim programima reformi i, prema potrebi, relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a te relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a. Odredbe o tematskoj koncentraciji obuhvaćene pravilima za pojedine fondove ne primjenjuju se na tehničku pomoć.
Članak 19.
Ex ante uvjeti
1. Države članice procjenjuju u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom te u kontekstu pripreme programa i, prema potrebi, sporazuma o partnerstvu, primjenjuju li se ex ante uvjeti propisani u pravilima za pojedine fondove i opći ex-ante uvjeti iz dijela II. Priloga XI. na specifične ciljeve u okviru prioriteta njihovih programa te jesu li ispunjeni primjenjivi ex ante uvjeti.
Ex ante uvjeti primjenjuju se samo i ako su u skladu s definicijom utvrđenom u članku 2. točki 33. ispunjena s obzirom na specifične ciljeve provedene u okviru prioriteta programa. Ne dovodeći u pitanje definiciju utvrđenu u članku 2. točki 33., pri procjeni primjenjivosti uzima se u obzir načelo proporcionalnosti, u skladu s člankom 4. stavkom 5. prema potrebi uzimajući u obzir razinu dodijeljene potpore. Procjena ispunjenja ograničena je na kriterije utvrđene u pravilima za pojedine fondove i u dijelu II. Priloga XI.
2. U sporazumu o partnerstvu daje se sažetak procjene ispunjavanja primjenjivih ex ante uvjeta na nacionalnoj razini i za one koji, u skladu s procjenom iz stavka 2., nisu ispunjeni na dan podnošenja sporazuma o partnerstvu, mjere koje je potrebno poduzeti, nadležna tijela te raspored za provedbu tih mjera. U svakom programu navodi se koji se od ex ante uvjeta navedenih u relevantnim pravilima za pojedine fondove i općim ex ante uvjetima iz dijela II. Priloga XI. primjenjuju na njega i koji su od njih, u skladu s ocjenom iz stavka 1., ispunjeni na dan podnošenja sporazuma o partnerstvu i programa. Ako primjenjivi ex ante uvjeti nisu ispunjeni, program sadrži opis mjera koje se trebaju poduzeti, nadležna tijela i raspored za njihovu provedbu. Države članice ispunjavaju te ex ante uvjete najkasnije do 31. prosinca 2016. godine i izvješćuju o njihovom ispunjavanju najkasnije u godišnjem izvješću o provedbi za 2017. u skladu s člankom 50. stavkom 4. ili izvješću o napretku za 2017., u skladu s člankom 52. stavkom 2. točkom (c).
3. Komisija procjenjuje dosljednost i prikladnost informacija koje je dostavila država članica o primjenjivosti ex ante uvjeta i o ispunjavanju primjenjivih ex ante uvjeta u okviru svoje ocjene programa i, prema potrebi, sporazuma o partnerstvu.
Pri procjeni primjenjivosti od strane Komisije u skladu s člankom 4. stavkom 5. u obzir se uzima načelo proporcionalnosti, prema potrebi uzimajući u obzir razinu dodijeljene potpore. Ocjenjivanje ispunjavanja od strane Komisije ograničeno je na kriterije utvrđene u pravilima za pojedine fondove i kriterije iz dijela II. Priloga XI. i u skladu je s nacionalnim i regionalnim nadležnostima s obzirom na specifične i prikladne političke mjere koje uključuju sadržaj strategija.
4. U slučaju neslaganja između Komisije i države članice o primjenjivosti ex ante uvjeta na specifične ciljeve prioriteta programa ili njegova ispunjenja, i primjenjivost u skladu s definicijom iz članka 2. točke 33. i neispunjenje utvrđuje Komisija.
5. Komisija pri donošenju programa može odlučiti obustaviti sva ili dio međuplaćanja na ime mjerodavnog prioriteta tvog programa ovisno o zadovoljavajućem dovršetku aktivnosti iz stavka 2., ako je potrebno kako bi se izbjeglo značajnije ugrožavanje učinkovitog i djelotvornog ostvarenja specifičnih ciljeva predmetnog prioriteta. Neprovođenje aktivnosti za ispunjavanje nekog primjenjivog ex ante uvjeta koji nije bio ispunjen na dan predaje sporazuma o partnerstvu i dotičnih programa, do roka utvrđenog u stavku 2., Komisiji predstavlja temelj za obustavu međuplaćanja na ime obuhvaćenih prioriteta programa. U oba slučaja, opseg obustave je razmjeran, uzimajući u obzir aktivnosti koje treba poduzeti i ugrožena sredstva.
6. Stavak 5. nije primjenjiv u slučaju sporazuma između Komisije i države članice o neprimjenjivosti ex ante uvjeta ili o činjenici da je primjenjivi ex ante uvjet ispunjen, kako je navedeno u odobrenju programa i sporazuma o partnerstvu ili ako u roku od 60 dana od podnošenja relevantnog izvješća iz stavka 2. nema primjedbi Komisije.
7. Komisija bez odgode ukida obustavu međuplaćanja za prioritete kada država članica poduzme potrebne mjere ispunjenja ex ante uvjeta primjenjivih na dotični program koji nisu bili ispunjeni u vrijeme odluke Komisije o obustavi. Ona isto tako bez odlaganja ukida obustavu ako se, zbog izmjene programa vezano uz predmetni prioritet, mjerodavni ex ante uvjet više ne primjenjuje.
8. Stavci od 1. do 7. ne primjenjuju se na programe u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”.
Članak 20.
Pričuva za ostvarenje postignuća
6 % sredstava dodijeljenih EFRR-u, ESF-u i Kohezijskom fondu u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” iz članka 89. stavka 2. točke (a) ove Uredbe, kao i EPFRR-u i mjerama financiranima u okviru dijeljenog upravljanja u skladu s Uredbom o EFPR-u čine pričuvu za ostvarenje postignuća koja se uspostavlja sporazumom o partnerstvu i u programima i dodjeljuje se posebnim prioritetima u skladu s člankom 22. ove Uredbe.
Sljedeća sredstva isključena su u svrhu izračuna pričuve za ostvarenje postignuća:
(a)
sredstva dodijeljena Inicijativi za zapošljavanje mladih na temelju operativnog programa u skladu s člankom 18. Uredbe o ESF-u;
(b)
sredstva dodijeljena tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije;
(c)
sredstva prenesena iz prvog stupa ZPP-a u EPFRR u skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013
(d)
sredstva prenesena u EPFRR primjenom članaka 10.b, 136. i 136.b Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 u odnosu na kalendarske godine 2013., odnosno 2014.;
(e)
sredstva prenesena iz Kohezijskog fonda u CEF u skladu s člankom 92. stavkom 6. ove Uredbe;
(f)
sredstva prenesena u Fond za europsku pomoć najugroženijima u skladu s člankom 92. stavkom 7. ove Uredbe;
(g)
sredstva dodijeljena inovativnim mjerama za održivi urbani razvoj u skladu s člankom 92. stavkom 8. ove Uredbe.
Članak 21.
Pregled uspješnosti
1. Komisija će u suradnji s državama članicama izvršiti pregled uspješnosti programa u svakoj državi članici 2019. godine („pregled uspješnosti”), uzimajući u obzir okvir za procjenu ostvarenja postignuća utvrđen odgovarajućim programima. Metoda određivanja okvira za procjenu ostvarenja postignuća utvrđena je u Prilogu II.
2. Pregledom uspješnosti se ispituje ostvarivanje ključnih etapa programa na razini prioriteta na temelju informacija i ocjena iznesenih u godišnjem izvješću o provedbi koje će države članice podnijeti 2019.
Članak 22.
Primjena okvira za procjenu ostvarenja postignuća
1. Pričuva za ostvarenje postignuća predstavlja između 5 i 7 % dodjele sredstava svakom prioritetu u okviru programa, osim prioriteta namijenjenih tehničkoj pomoći i programa namijenjenih financijskim instrumentima u skladu s člankom 39. Ukupan iznos pričuve za ostvarenje postignuća koji dodjeljuje fond i kategorija regije iznosi 6 %. Iznosi koji odgovaraju pričuvi za ostvarenje postignuća određeni su programima raščlanjenima prema prioritetima i, ako je potrebno, po ESI fondovima i kategorijama regija.
2. Na temelju pregleda uspješnosti Komisija će u roku od dva mjeseca od primitka godišnjeg izvješća o provedbi u 2019. godini za svaki ESI fond i svaku državu provedbenim aktima donijeti odluku o utvrđivanju programa i prioriteta čije su ključne etape ostvarene, navodeći te informacije po ESI fondu i po kategoriji, gdje prioritet obuhvaća više od jednog fonda ili kategorije regije.
3. Pričuva za ostvarenje postignuća dodjeljuje se samo programima i prioritetima koji su ostvarili ključne etape. Ako su prioritetima ostvarene ključne etape, smatra se da je iznos pričuve za ostvarenje postignuća određen za prioritet definitivno dodijeljen na temelju odluke Komisije iz stavka 2.
4. Ako prioritetima nisu ostvarene ključne etape, država članica predlaže ponovnu dodjelu odgovarajućeg iznosa pričuve za ostvarenje postignuća prioritetima utvrđenim odlukom Komisije iz stavka 2. te druge izmjene programa koje proizlaze iz ponovne dodjele pričuve za ostvarenje postignuća, najkasnije tri mjeseca nakon donošenja odluke iz stavka 2.
Komisija odobrava izmjenu dotičnih programa u skladu s člankom 30. stavcima 3.i 4. Ako država članica ne dostavi informacije u skladu s člankom 50. stavcima 5. i 6., pričuva za ostvarenje postignuća za dotične programe i prioritete ne dodjeljuje se tim programima ili prioritetima.
5. Prijedlog države članice da se ponovno dodijeli pričuva za ostvarenje postignuća usklađen je sa zahtjevima za tematskom koncentracijom, minimalnim iznosima sredstava utvrđenih ovom Uredbom i pravilima za pojedine fondove. Odstupajući od toga, kada jednim prioritetom ili više njih povezanih sa zahtjevima za tematskom koncentracijom ili minimalnim iznosima sredstava nisu ostvarene ključne etape, države članice mogu predložiti ponovnu dodjelu pričuve, koja nije u skladu sa spomenutim zahtjevima i minimalnim iznosima.
6. Ako na temelju pregleda uspješnosti za neki prioritet postoji dokaz o ozbiljnom neuspjehu s obzirom na ostvarivanje ključnih etapa tog prioreiteta u vezi s financijskim pokazateljima i pokazateljima ostvarenja te ključnim koracima provedbe utvrđenima u okviru za procjenu ostvarenja postignuća, i da su razlog tomu neuspjehu jasno utvrđene slabosti provedbe o kojima je Komisija u skladu s člankom 50. stavkom 8. i u bliskoj suradnji prethodno obavijestila dotičnu državu članicu, a ta država članica nije poduzela potrebnu korektivnu mjeru kako bi otklonila te slabosti, Komisija može, no ne prije pet mjeseci od takve obavijesti, obustaviti sva međuplaćanja za određeni prioritet programa ili jedan dio tih plaćanja u skladu s postupkom utvrđenim pravilima za pojedine fondove.
Komisija bez odgode ukida obustavu međuplaćanja kada država članica poduzme potrebnu korektivnu mjeru. Ako se korektivna mjera odnosi na prijenos financijskih sredstava u druge programe ili prioritete koji su ostvarili svoje ključne etape, Komisija provedbenim aktom odobrava potrebnu izmjenu dotičnih programa u skladu s člankom 30. stavkom 2. Odstupajući od članka 30. stavka 2., Komisija u takvim slučajevima odlučuje o izmjeni najkasnije dva mjeseca nakon što država članica podnese zahtjev za izmjenom.
7. Kad na temelju ispitivanja konačnog izvješća o provedbi programa Komisija utvrdi ozbiljan propust u postizanju ciljeva koji se odnose isključivo na financijske pokazatelje, pokazatelje ostvarenja i ključne korake provedbe navedene u okviru za procjenu ostvarenja postignuća, zbog jasno utvrđenih slabosti provedbe o kojima je Komisija u skladu s člankom 50. stavkom 8. i bliskom suradnjom prethodno obavijestila dotičnu državu članicu, a ta država članica nije poduzela potrebnu korektivnu mjeru kako bi otklonila tu slabost, Komisija može, neovisno o članku 85., primijeniti financijske korekcije u pogledu dotičnih prioriteta u skladu s pravilima za pojedine fondove.
Pri primjeni financijskih korekcija Komisija uzima u obzir, uz dužno poštovanje načela proporcionalnosti, razinu apsorpcije i vanjske čimbenike koji doprinose neuspjehu.
Financijske korekcije ne primjenjuju se ako je do neuspjeha u ostvarivanju ciljeva došlo zbog društveno-gospodarskih ili okolišnih čimbenika, važnih promjena u gospodarskim ili okolišnim uvjetima u dotičnoj državi članici ili zbog više sile koja znatno utječe na provedbu dotičnih prioriteta.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. kako bi utvrdila detaljna pravila za kriterije za određivanje razine financijske korekcij koju treba primijeniti.
Komisija donosi provedbene akte o kojima se određuju detaljni mehanizmi za osiguravanje usklađenog pristupa određivanju ključnih etapa i ciljeva u okviru za procjenu ostvarenja postignuća za svaki prioritet i za procjenu ostvarivanja ključnih etapa i ciljeva. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
POGLAVLJE IV.
Mjere povezane s dobrim gospodarskim upravljanjem
Članak 23.
Mjere koje povezuju učinkovitost ESI fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem
1. Komisija može zatražiti od države članice da pregleda i predloži izmjene svog sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa, tamo gdje je to potrebno kako bi se podržala primjena relevantnih preporuka Vijeća ili optimizirao učinak rasta ESI fondova u državama članicama koje primaju financijsku potporu.
Takav se zahtjev može tražiti u sljedeće svrhe:
(a)
kako bi se podržala primjena relevantne preporuke Vijeća upućene državi članici i donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i relevantnom preporukom Vijeća donesenom u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a, upućenom državi članici koja je u pitanju;
(b)
kako bi se podržala primjena relevantnih preporuka Vijeća koje su upućene dotičnoj državi članici i donesene u skladu s člankom 7. stavkom 2. ili člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (29), pod uvjetom da se te izmjene smatraju potrebnima za pomoć pri ispravljanju makroekonomskih neravnoteža; ili
(c)
kako bi se maksimalno povećao učinak dostupnih ESI fondova na rast i konkurentnost ako država članica ispunjava jedan od sljedećih uvjeta:
i.
na raspolaganje joj je stavljena financijska pomoć Unije u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 407/2010 (30);
ii.
na raspolaganje joj je stavljena financijska pomoć u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 332/2002 (31);
iii.
na raspolaganje joj je stavljena financijska pomoć kojom se pokreće program makroekonomske prilagodbe u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (32) ili kojom se potiče odluka Vijeća u skladu s člankom 136. stavkom 1. UFEU-a.
Za potrebe drugog podstavka točke (b), smatra se da je svaki od uvjeta zadovoljen ako je takva pomoć stavljena na raspolaganje državi članici prije ili nakon 21. prosinca 2013. i ostaje joj na raspolaganju.
2. Zahtjev koji Komisija uputi državi članici u skladu sa stavkom 1. opravdan je, s obzirom na potrebu za podržavanjem primjene relevantnih preporuka ili prema potrebi za maksimalnim povećanjem učinka dostupnih ESI fondova na rast i konkurentnost, te navodi programe ili prioritete na koje smatra da se odnosi te vrstu očekivanih izmjena. Takav se zahtjev neće tražiti prije 2015. ili nakon 2019., ni u vezi s istim programima dvije uzastopne godine.
3. Država članica dostavlja svoj odgovor na zahtjev iz stavka 1. u roku od dva mjeseca od njegovog primanja, navodeći izmjene koje smatra nužnima u sporazumu o partnerstvu i programima, razloge tih izmjena, programe u pitanju te prikazuje u glavnim crtama vrstu predloženih izmjena i njihov očekivani utjecaj na provedbu preporuka i provedbu ESI fondova. Komisija prema potrebi daje primjedbe u roku od mjesec dana od primanja tog odgovora.
4. Država članica podnosi prijedlog za izmjenu sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa u roku od dva mjeseca od datuma podnošenja odgovora iz stavka 3.
5. Ako Komisija nije predala primjedbe ili ako smatra da su predane primjedbe uzete u obzir na odgovarajući način, ona donosi odluku kojom se odobravaju izmjene sporazumu o partnerstvu i relevantnim programima bez neopravdane odgode i u svakom slučaju najkasnije tri mjeseca nakon što ih država članica preda u skladu sa stavkom 3.
6. Ako država članica ne poduzme učinkovite aktivnosti kao odgovor na zahtjev u skladu sa stavkom 1., u rokovima utvrđenim u stavcima 3. i 4., Komisija može, u roku od tri mjeseca nakon svojih primjedbi u skladu sa stavkom 3. ili nakon predaje prijedloga države članice u skladu sa stavkom 4., predložiti Vijeću obustavu dijela ili svih plaćanja za programe ili prioritete u pitanju. U svom prijedlogu Komisija utvrđuje razloge za zaključak da država članica nije poduzela učinkovite aktivnosti. Prilikom davanja prijedloga Komisija uzima u obzir sve relevantne informacije i temeljito razmatra sve elemente koji proizlaze iz strukturnog dijaloga i mišljenja koja se iznose preko njega u skladu sa stavkom 15.
Vijeće odlučuje o prijedlogu provedbenim aktom. Ta se provedbena odluka primjenjuje samo u odnosu na zahtjeve za plaćanjem koji su predani nakon datuma donošenja tog provedbenog akta.
7. Opseg i razina obustave plaćanja određenih u skladu sa stavkom 6. razmjerni su i učinkoviti te poštuju jednakost postupanja između država članica, posebno u odnosu na utjecaj obustave na gospodarstvo države članice u pitanju. Programi koji se trebaju obustaviti određuju se na temelju potreba utvrđenih u zahtjevu iz stavaka 1. i 2.
Obustava plaćanja ne prelazi 50 % plaćanja svakog programa u pitanju. Odlukom se može omogućiti povećanje razine obustave do 100 % plaćanja ako država članica ne poduzme učinkovite aktivnosti kao odgovor na zahtjev podnesen u skladu sa stavkom 1., u roku od tri mjeseca od donošenja odluke o obustavi plaćanja iz stavka 6.
8. Ako je država članica predložila izmjene sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa kako je zahtijevala Komisija, Vijeće na temelju prijedloga Komisije odlučuje o ukidanju obustave plaćanja.
9. Komisija Vijeću daje prijedlog o obustavi dijela ili svih obveza ili plaćanja za programe države članice u sljedećim slučajevima:
(a)
ako Vijeće u skladu s člankom 126. stavkom 8. ili člankom 126. stavkom 11. UFEU-a utvrdi da država članica nije poduzela učinkovite aktivnosti za rješavanje problema prekomjernog manjka;
(b)
ako Vijeće donese dvije uzastopne preporuke u istom postupku u slučaju neravnoteže, u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1176/2011 na temelju toga što je država članica podnijela nedovoljno dobar plan korektivnih aktivnosti;
(c)
ako Vijeće donese dvije uzastopne odluke u istom postupku u slučaju neravnoteže u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1176/2011 kojima se utvrđuje nepoštovanje države članice na temelju toga što nije poduzela preporučene korektivne aktivnosti;
(d)
ako Komisija utvrdi da država članica nije poduzela mjere za provedbu programa prilagodbe iz Uredbe (EU) br. 407/2010 ili Uredbe (EU) br. 332/2002 i zbog toga odluči ne odobriti isplatu financijske pomoći odobrene toj državi članici;
(e)
ako Vijeće odluči da država članica ne poštuje program makroekonomske prilagodbe iz članka 7. Uredbe (EU) br. 472/2013 ili mjere koje se zahtijevaju u odluci Vijeća donesenoj u skladu s člankom 136. stavkom 1. UFEU-a.
Prilikom davanja prijedloga Komisija poštuje odredbe stavka 11. i uzima u obzir sve relevantne informacije u tom pogledu te temeljito razmatra sve elemente koji proizlaze iz strukturiranog dijaloga i mišljenja koja se iznose preko njega u skladu sa stavkom 15.
Prednost se daje obustavi obveza: plaćanja se obustavljaju samo kada je potrebno trenutno djelovanje i u slučaju značajnog nepoštovanja. Obustava plaćanja primjenjuje se na zahtjeve za plaćanja koji su predani za programe u pitanju nakon datuma odluke o obustavi.
10. Smatra se da je Vijeće prihvatilo prijedlog Komisije iz stavka 9. u vezi s obustavom obveza osim ako Vijeće ne odluči, provedbenim aktima, odbiti takav prijedlog kvalificiranom većinom u roku od mjesec dana od podnošenja prijedloga Komisije. Obustava obveza primjenjuje se na obveze iz ESI fondova za državu članicu u pitanju od 1. siječnja godine nakon donošenja odluke o obustavi.
Vijeće provedbenim aktima donosi odluku o prijedlogu Komisije iz stavka 9. u vezi s obustavom plaćanja.
11. Opseg i razina obustave obveza ili plaćanja koji se trebaju odrediti na temelju stavka 10. razmjerni su, njima se poštuje jednakost postupanja između država članica i uzimaju u obzir gospodarske i socijalne okolnosti država članica u pitanju, posebno razina nezaposlenosti države članice u pitanju u odnosu na prosjek Unije i utjecaj obustave na gospodarstvo te države članice. Utjecaj obustave na programe od ključne važnosti za razmatranje štetnih gospodarskih i socijalnih uvjeta poseban je činitelj koji se treba uzeti u obzir.
Detaljne odredbe za određivanje opsega i razine obustava utvrđene su u Prilogu III.
Obustava obveza podliježe nižem ograničenju od navedenih ograničenja:
(a)
Najviše 50 % obveza koje se odnose na sljedeću financijsku godinu za ESI fondove u prvom slučaju nepoštovanja postupka rješavanja prekomjernog manjka iz stavka 9. prvog podstavka točke (a) i najviše 25 % obveza koje se odnose na sljedeću financijsku godinu za ESI fondove u prvom slučaju nepoštovanja koje se odnosi na plan korektivnih mjera u okviru postupka rješavanja prevelike neravnoteže iz stavka 9. prvog podstavka točke (b) ili nepoštovanje preporučenih korektivnih aktivnosti u skladu s postupkom rješavanja prevelike neravnoteže iz stavka 9. prvog podstavka točke (c).
Razina obustave postupno raste do najviše 100 % obveza koje se odnose na sljedeću financijsku godinu za ESI fondove u slučaju postupka rješavanja prekomjernog manjka i do 50 % obveza koje se odnose na sljedeću financijsku godinu za ESI fondove u slučaju postupka prevelike neravnoteže, u skladu s ozbiljnošću nepoštovanja;
(b)
ograničenje od najviše 0,5 % nominalnog BDP-a koje se primjenjuje u prvom slučaju nepoštovanja postupka rješavanja prekomjernog manjka iz stavka 9. prvog podstavka točke (a) te najviše 0,25 % nominalnog BDP-a koje se primjenjuje u prvom slučaju nepoštovanja koje se odnosi na plan korektivnih mjera u okviru postupka prevelikih neravnoteža iz stavka 9. prvog podstavka točke (b) ili nepoštovanja preporučene korektivne aktivnosti u okviru postupka prevelike neravnoteže iz stavka 9. prvog podstavka točke (c).
Ako nepoštovanje koje se odnosi na korektivne aktivnosti iz stavka 9. prvog podstavka točaka (a), (b) i (c) potraje, postotak ograničenja tog BDP-a postupno se povećava na:
-
najviše 1 % nominalnog BDP-a što se primjenjuje u slučaju trajnog nepoštovanja postupka rješavanja prekomjernog manjka u skladu sa stavkom 9. prvim podstavkom točkom (a); i
-
najviše 0,5 % nominalnog BDP-a što se primjenjuje u slučaju trajnog nepoštovanja postupka prevelike neravnoteže u skladu sa stavkom 9. prvim podstavkom točkama (b) ili (c), u skladu s ozbiljnošću nepoštovanja;
(c)
najviše 50 % obveza koje se odnose na sljedeću financijsku godinu za ESI fondove ili najviše 0,5 % nominalnog BDP-a u prvom slučaju nepoštovanja kako je navedeno u stavku 9. prvom podstavku točkama (d) i (e).
Prilikom određivanja razine obustave i toga trebaju li se obustaviti obveze ili plaćanja, uzima se u obzir faza ciklusa programa, a posebno razdoblje preostalo za korištenje fondova nakon ponovnog planiranja proračunskih sredstava za obustavljene obveze.
12. Ne dovodeći u pitanje pravila opozivanja utvrđena u člancima od 86. do 88. Komisija bez odgode ukida obustavu obveza u sljedećim slučajevima:
(a)
ako je postupak rješavanja problema prekomjernog manjka u mirovanju u skladu s člankom 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (33) ili ako je Vijeće u skladu s člankom 126. stavkom 12. UFEU-a odlučilo staviti izvan snage odluku o postojanju prekomjernog deficita;
(b)
ako je Vijeće podržalo plan korektivnih mjera koji je podnijela dotična država članica u skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1176/2011 ili ako je postupak za rješavanje prevelike neravnoteže stavljen u stanje mirovanja u skladu s člankom 10. stavkom 5. te Uredbe ili ako je Vijeće taj postupak zaključilo u skladu s člankom 11. te Uredbe;
(c)
ako Komisija donese zaključak da je država članica u pitanju poduzela odgovarajuće mjere za provedbu programa prilagodbe iz članka 7. Uredbe (EU) br. 472/2013 ili mjere koje se zahtijevaju u odluci Vijeća donesenoj u skladu s člankom 136. stavkom 1. UFEU-a.
Prilikom ukidanja obustave obveza Vijeće, na prijedlog Komisije, odlučuje ponovno planirati proračunska sredstva za obustavljene obveze u skladu s člankom 8. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013.
Vijeće na prijedlog Komisije donosi odluku o ukidanju obustave plaćanja ako su ispunjeni primjenjivi uvjeti utvrđeni u prvom podstavku točkama (a), (b) i (c).
13. Stavci od 6. do 12. ne primjenjuju se na Ujedinjenu Kraljevinu u mjeri u kojoj se obustava obveza ili plaćanja odnosi na pitanja obuhvaćena stavkom 1. drugim podstavkom točkama (a) i (b) te točkom (c) podtočkom iii. ili stavkom 9. prvim podstavkom točkama (a), (b) ili (c).
14. Ovaj članak ne primjenjuje se na programe u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”.
15. Komisija obavješćuje Europski parlament o provedbi ovog članka. Posebno kada je jedan od uvjeta utvrđenih u stavku 6. ili stavku 9. prvom podstavku točkama od (a) do (e) ispunjen za državu članicu, Komisija odmah obavještćuje Europski parlament te navodi pojedinosti ESI fondova i programa koji bi mogli podlijegati obustavi obveza ili plaćanja.
Europski parlament može pozvati Komisiju na strukturirani dijalog o primjeni ovog članka, uzimajući posebno u obzir prosljeđivanje informacija iz prvog podstavka.
Komisija prosljeđuje prijedlog obustave obveza ili plaćanja ili prijedlog ukidanja takve obustave Europskom parlamentu i Vijeću odmah nakon njegova usvajanja. Europski parlament može pozvati Komisiju da objasni razloge za svoj prijedlog.
16. Komisija 2017. provodi reviziju primjene ovog članka. U tu svrhu Komisija priprema izvješće koje prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću, a kojemu se prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog.
17. Tamo gdje se javljaju znatne promjene društvene ili gospodarske situacije u Uniji, Komisija može podnijeti prijedlog za reviziju primjene ovog članka ili Europski parlament ili Vijeće, postupajući u skladu s člankom 225. odnosno člankom 241. UFEU-a, mogu zatražiti od Komisije da podnese takav prijedlog.
Članak 24.
Isplate većih iznosa državi članici s privremenim proračunskim poteškoćama
1. Na zahtjev države članice međuplaćanja i konačne isplate mogu se povećati za 10 postotnih bodova iznad stope sufinanciranja koja se primjenjuje na svaki prioritet EFRR-a, ESF-a i Kohezijskog fonda ili na svaku mjeru EPFRR-a i EFPR-a. Ako država članica ispunjava jedan od sljedećih uvjeta nakon 21. prosinca 2013., povećana stopa, koja ne smije premašiti 100 % primjenjuje se na sve zahtjeve te države članice za plaćanje za razdoblje do 30. lipnja 2016.
(a)
ako dotična država članica od Unije prima zajam u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 407/2010;
(b)
ako dotična država članica prima srednjoročnu financijsku pomoć u skladu s Uredbom (EZ) br. 332/2002 pod uvjetom provedbe programa makroekonomske prilagodbe;
(c)
ako je dotičnoj državi članici dostupna financijska pomoć pod uvjetom provedbe makroekeonomske prilagodbe kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 472/2013.
Ovaj stavak ne primjenjuje se na programe u okviru Uredbe o ETS-u.
2. Neovisno o stavku 1., potpora Unije u obliku međuplaćanja i konačne isplate ne smije biti viša od javne potpore ili maksimalnog iznosa potpore iz ESI fondova za svaki prioritet EFRR-a, ESF-a i Kohezijskog fonda ili za svaku mjeru EPFRR-a i EFPR-a, u skladu s odlukom Komisije kojom se odobrava program.
3. Komisija razmatra primjenu stavaka 1. i 2. te Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće sa svojom ocjenom te, prema potrebi, zakonodavni prijedlog prije 30. lipnja 2016.
Članak 25.
Upravljanje tehničkom pomoći namijenjenoj državama članicama s privremenim proračunskim poteškoćama
1. Na zahtjev države članice s privremenim proračunskim poteškoćama koja ispunjava uvjete iz članka 24. stavka 1., dio sredstava predviđen člankom 59. koji je programiran u skladu s pravilima za pojedine fondove može, u suglasnosti s Komisijom, biti prebačen za tehničku pomoć na inicijativu Komisije kako bi se provele mjere u vezi s predmetnom državom članicom u skladu s člankom 58. stavkom 1. trećim podstavkom točkom (k) izravnim ili neizravnim upravljanjem.
2. Sredstva iz stavka 1. nadopunjavaju iznose utvrđene u skladu s najvišim iznosima određenima u pravilima za pojedine fondove za tehničku pomoć na inicijativu Komisije. Ako je najviši iznos tehničke pomoći na inicijativu države članice utvrđen pravilima za pojedine fondove, iznos koji se prebacuje navodi se radi izračuna usklađenosti s tim najvišim iznosom.
3. Država članica transfer iz stavka 2. zahtijeva za kalendarsku godinu tijekom koje ispunjava uvjete iz članka 24. stavka 1. do 31. siječnja godine tijekom koje se transfer izvršava. Zahtjev mora biti popraćen prijedlogom izmjene jednog ili više programa iz kojih će se izvršiti transfer. Odgovarajuće izmjene unose se u sporazum o partnerstvu u skladu s člankom 30. stavkom 2. u kojemu se utvrđuje ukupni iznos koji se svake godine prebacuje Komisiji.
Ako država članica 1. siječnja 2014. ispunjava uvjete iz članka 24. stavka 1., ona može zahtjev za tu godinu podnijeti istovremeno s podnošenjem svojeg sporazuma o partnerstvu u kojem se utvrđuje iznos koji se treba prebaciti za tehničku pomoć na inicijativu Komisije.
GLAVA III.
PROGRAMIRANJE
POGLAVLJE I.
Opće odredbe o ESI fondovima
Članak 26.
Priprema programa
1. ESI fondovi primjenjuju se kroz programe u skladu sa sporazumom o partnerstvu. Svaki program obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
2. Programe izrađuju države članice ili tijelo koje su one za to odredile, u suradnji s partnerima iz članka 5. Države članice sastavljaju programe koji se temelje na transparentnim postupcima u odnosu na javnost u skladu sa svojim institucionalnim i pravnim okvirom.
3. Države članice i Komisija surađuju kako bi osigurale učinkovitu koordinaciju u izradi i provedbi programa za ESI fondove, uključujući, prema potrebi, programe financirane iz više fondova za fondove, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti.
4. Države članice Komisiji podnose programe u roku od tri mjeseca nakon podnošenja sporazuma o partnerstvu. Programi u okviru europske teritorijalne suradnje podnose se do 22. rujna 2014. Uz sve programe prilaže se ex ante ocjena u skladu s člankom 55.
5. Kada jedna ili više uredbi za pojedine fondove za ESI fondove stupi na snagu u razdoblju između 22. veljace 2014. i 22. lipnja 2014., program ili programi koje ESI fond podupire na koje utječe odgađanje stupanja na snagu uredbe za pojedini fond, predaju se u roku od tri mjeseca nakon podnošenja revidiranog sporazuma o partnerstvu iz članka 17. stavka 1.
6. Kada jedna ili više uredbi za pojedine fondove za ESI fondove stupi na snagu kasnije od 22. lipnja 2014., program ili programi koje ESI fond podupire na koje utječe odgađanje stupanja na snagu uredbe za pojedini fond, predaju se u roku od tri mjeseca nakon stupanja na snagu uredbe za pojedini fond koja je bila predmetom odgađanja.
Članak 27.
Sadržaj programa
1. Svakim programom utvrđuje se strategija doprinosa tog programa strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast, koja je u skladu s odredbama ove Uredbe, pravilima za pojedine fondove i sadržajem sporazuma o partnerstvu.
Svaki program obuhvaća mehanizme kojima se osigurava djelotvorna, učinkovita i usklađena primjena ESI fondova te aktivnosti za smanjenje administrativnog opterećenja korisnika.
2. U svakom programu određuju se prioriteti u okviru kojih se utvrđuju specifični ciljevi, financijska sredstva potpore iz ESI fondova i odgovarajuće nacionalno sufinanciranje, uključujući iznose koji se odnose na pričuve za ostvarenje postignuća koje može biti javno ili privatno u skladu s pravilima za pojedine fondove.
3. Kada države članice i regije sudjeluju u makroregionalnim strategijama ili strategijama morskih bazena, relevantnim programom u skladu s potrebama programskog područja kako ih je utvrdila država članica utvrđuje se doprinos planiranih intervencija tim strategijama.
4. U okviru svakog prioriteta utvrđuju se pokazatelji i odgovarajući ciljevi izraženi u smislu količine ili kvalitete, u skladu s pravilima za pojedine fondove, radi procjene napretka u provedbi programa usmjerenih na ostvarivanje ciljeva, a služe kao temelj za praćenje, evaluaciju i pregled uspješnosti. Ti pokazatelji obuhvaćaju:
(a)
financijske pokazatelje koji se odnose na dodijeljene izdatke;
(b)
pokazatelje ostvarenja koji se odnose na operacije za koje se daje potpora;
(c)
pokazatelje rezultata koji se odnose na dotični prioritet.
Za svaki ESI fond pravilima za pojedine fondove utvrđuju se zajednički pokazatelji, a mogu se utvrditi i odredbe povezane s pokazateljima za pojedine programe.
5. Svaki program, osim onih koji se isključivo odnose na tehničku pomoć, obuhvaća opis, u skladu s pravilima mjera za pojedine fondove, aktivnosti kako bi se uzela u obzir načela iz članaka 5., 7. i 8.
6. U svakom programu, osim u onima u kojima se tehnička pomoć pruža u skladu s posebnim programom, utvrđuje se okvirni iznos potpore koji će se upotrijebiti za ciljeve na području klimatskih promjena, na temelju metodologije iz članka 8.
7. Države članice izrađuju program u skladu s pravilima za pojedine fondove.
Članak 28.
Posebne odredbe o sadržaju programa namijenjenih zajedničkim instrumentima za neograničena jamstva i sekuritizaciju koji osiguravaju olakšicu kapitala, a koje provodi EIB
1. Odstupajući od članka 27., posebni programi iz članka 39. stavka 4. prvog podstavka točke (b) uključuju:
(a)
elemente iz članka 27. stavka 1. prvog podstavka te stavaka 2., 3. i 4. tog članka u pogledu načela iz članka 5.;
(b)
navođenje tijela iz članaka 125., 126. i 127. ove Uredbe i članka 65. stavka 2. Uredbe o EPFRR-u kao važnih za predmetni fond;
(c)
za svaki ex-ante uvjet utvrđen u skladu s člankom 19. i Prilogom XI., koji se primjenjuje na operativni program, ocjenu ispunjenosti ex ante uvjeta na datum podnošenja sporazuma o partnerstvu i operativnoga programa, te, ako ex-ante uvjeti nisu ispunjeni, opis aktivnosti kojima se ispunjava ex ante uvjet, odgovorna tijela i vremenski raspored tih aktivnosti u skladu sa sažetkom koji je predan u sporazumu o partnerstvu.
2. Odstupajući od članka 55., ex ante procjena iz članka 39. stavka 4. prvog podstavka točke (a) smatra se ex ante ocjenom takvih programa.
3. Za potrebe programa iz članka 39. stavka 4. prvog podstavka točke (b) ove Uredbe, članak 6. stavak 2. i članak 59. stavci 5. i 6. Uredbe o EPFRR-u se ne primjenjuju se. Uz elemente iz stavka 1. ovog članka, na programe u okviru EPFRR-a primjenjuju se samo odredbe iz članka 8. stavka 1. točke (c) podtočke i., točaka (f), (h) i (i) te točke (m) podtočaka od i. do iii. Uredbe o EPFRR-u.
Članak 29.
Postupak usvajanja programa
1. Komisija procjenjuje usklađenost programa s ovom Uredbom i s pravilima za pojedine fondove, njihovim učinkovitim doprinosom odabranim tematskim ciljevima i prioritetima Unije specifičnima za svaki ESI fond te također usklađenost sa sporazumom o partnerstvu, uzimajući u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a, kao i ex ante evaluaciju. Procjena se posebno odnosi na prikladnost strategije programa, odgovarajuće ciljeve, pokazatelje, ciljeve i dodjelu proračunskih sredstava.
2. Odstupajući od stavka 1., Komisija ne treba utvrđivati usklađenost namjenskih operativnih programa Inicijative za zapošljavanje mladih iz članka 18. drugog stavka točke (a) Uredbe o ESF-u i namjenskih operativnih programa iz članka 39. stavka 4. prvog podstavka točke (b) ove Uredbe sa sporazumom o partnerstvu ako na dan predaje namjenskog operativnog programa država članica nije podnijela svoj sporazum o partnerstvu.
3. Komisija daje primjedbe u roku od tri mjeseca od datuma podnošenja programa. Država članica dostavlja Komisiji sve dodatne nužne informacije i prema potrebi revidira predloženi program.
4. U skladu s pravilima za pojedine fondove Komisija odobrava svaki program najkasnije šest mjeseci nakon što ga je država članica predala, pod uvjetom da su sve primjedbe Komisije uzete u obzir na odgovarajući način, ali ne prije 1. siječnja 2014. ili prije nego što Komisija donese odluku o odobravanju sporazuma o partnerstvu.
Odstupajući od navedenog, Komisija može odobriti programe u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” prije donošenja odluke o odobrenju sporazuma o partnerstvu, namjenske operativne programe za Inicijativu za zapošljavanje mladih iz članka 18. drugog stavka točke (a) Uredbe o ESF-u i namjenske operativne programe iz članka 39. stavka 4. prvog podstavka točke (b) prije podnošenja sporazuma o partnerstvu.
Članak 30.
Izmjena programa
1. Zahtjevi za izmjenu programa koje podnosi država članica moraju biti valjano opravdani, a u njima se posebno mora utvrditi predviđeni učinak promjena na program ostvarivanja strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast te specifičnih ciljeva utvrđenih programom, uzimajući u obzir ovu Uredbu, pravila za pojedine fondove, horizontalna načela iz članaka 5., 7. i 8. kao i sporazum o partnerstvu. Uz njih se prilaže revidirani program.
2. Komisija procjenjuje informacije dostavljene u skladu sa stavkom 1., uzimajući u obzir obrazloženje države članice. Komisija može navesti svoje primjedbe u roku od mjesec dana nakon predaje revidiranog programa, a država članica mora Komisiji pružiti sve potrebne dodatne informacije. Komisija u skladu s pravilima za pojedine fondove odobrava zahtjeve za izmjenu programa što je prije moguće, ali ne kasnije od tri mjeseca nakon što ih je država članica predala, pod uvjetom da su sve primjedbe Komisije uzete u obzir na odgovarajući način.
Ako izmjena programa utječe na informacije pružene u sporazumu o partnerstvu u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) podtočkama iii., iv. i vi., odobrenje izmjene programa od strane Komisije istodobno je odobrenje posljedične revizije informacija u sporazumu o partnerstvu.
3. Odstupajući od stavka 2., kad se Komisiji podnosi zahtjev za promjenu kako bi se preraspodijelila pričuva za ostvarenje postignuća nakon pregleda uspješnosti, Komisija daje primjedbe samo u slučaju kada predložena dodjela sredstava nije u skladu s mjerodavnim pravilima ili nije u skladu s razvojnim potrebama države članice ili regije ili za sobom povlači znatan rizik da se svrha i ciljevi iz prijedloga neće ostvariti. Komisija odobrava zahtjev za izmjenu programa što je prije moguće, ali ne kasnije od dva mjeseca nakon što ga je država članica službeno predala, pod uvjetom da su sve primjedbe Komisije uzete u obzir na odgovarajući način. Komisijino odobrenje izmjene programa istovremeno je odobrenje naknadne provjere informacija iz sporazuma o partnerstvu
4. Odstupajući od stavka 2., posebne odredbe za izmjenu operativnih programa mogu se utvrditi u Uredbi o EFPR-u.
Članak 31.
Sudjelovanje EIB-a
1. Na zahtjev države članice EIB može sudjelovati u izradi sporazuma o partnerstvu te u aktivnostima pripreme operacija, posebno velikih projekata, financijskih instrumenata i JPP-a.
2. Komisija se prije usvajanja sporazuma o partnerstvu ili programa može savjetovati s EIB-om.
3. Komisija može tražiti od EIB-a da ispita tehničku kvalitetu i ekonomsku, financijsku održivost i održivost velikih projekata te da joj pomogne u primjeni ili razvoju financijskih instrumenata.
4. Pri provedbi odredbi iz ove Uredbe Komisija EIB-u može dodijeliti bespovratna sredstva ili ugovore o javnim uslugama koji obuhvaćaju inicijative koje se provode na višegodišnjoj osnovi. Doprinosi iz proračuna Unije za takva bespovratna sredstva ili ugovore o javnim uslugama izdvajaju se na godišnjoj osnovi.
POGLAVLJE II.
Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice
Članak 32.
Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice
1. Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice podržava EPFRR, koji je nazvan „lokalni razvoj LEADER” i koji mogu podržati EFRR, ESF ili EFPR. Za potrebe ovog poglavlja, ti se fondovi dalje u tekstu nazivaju „dotični ESI fondovi”.
2. Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice:
(a)
usmjeren je na posebna subregionalna područja;
(b)
njime upravljaju lokalne akcijske skupine koje sačinjavaju predstavnici javnih i privatnih lokalnih socioekonomskih interesa, pri čemu na razini donošenja odluka ni javne vlasti, definirane u skladu s nacionalnim pravilima, a ni bilo koja pojedinačna interesna skupina nemaju više od 49 % glasačkih prava;
(c)
provodi se preko integriranih i višesektorskih strategija lokalnog razvoja za pojedina područja;
(d)
oblikovan je tako da uzima u obzir lokalne potrebe i potencijal, a uključuje inovativne značajke u lokalni kontekst, umrežavanje i, prema potrebi, suradnju.
3. Pomoć iz dotičnih ESI fondova lokalnom razvoju pod vodstvom zajednice bit će dosljedna i usklađena među dotičnim ESI fondovima. To se osigurava, između ostalog, koordiniranom izgradnjom kapaciteta, odabirom, odobravanjem i financiranjem strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice i lokalnih akcijskih skupina.
4. Ako izborni odbor za strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice koji je osnovan u skladu s člankom 33. stavkom 3. utvrdi da provedba odabrane strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice zahtijeva potporu više od jednog fonda, može se u skladu s nacionalnim pravilima i procedurama imenovati glavni fond za potporu tekućih troškova i troškova vođenja u skladu s člankom 35. stavkom 1. točkama (d) i (e) za strategiju lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice.
5. Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice koji podupiru dotični ESI fondovi provodi se u okviru jednog ili više prioriteta relevantnih programa u skladu s pravilima dotičnih ESI fondova za pojedine fondove.
Članak 33.
Strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice
1. Strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice sadrži barem sljedeće elemente:
(a)
definiciju područja i stanovništva na koje se strategija odnosi;
(b)
analizu razvojnih potreba i potencijala područja, uključujući analizu prednosti, slabosti, prilika i prijetnji;
(c)
opis strategije i njezinih ciljeva, opis integriranih i inovativnih obilježja strategije i hijerarhije ciljeva, uključujući mjerljive ciljeve za ostvarenja ili rezultate. S obzirom na rezultate ciljevi se mogu izraziti u smislu količine ili kvalitete. Strategija je usklađena s relevantnim programima svih uključenih dotičnih ESI fondova;
(d)
opis procesa uključivanja zajednice u razvoj strategije;
(e)
akcijski plan koji pokazuje kako se ciljevi prevode u mjere;
(f)
opis mehanizama za upravljanje strategijom i njezino praćenje kojima se pokazuje kapacitet lokalne akcijske skupine da provede strategiju te opis posebnih mehanizama evaluacije;
(g)
financijski plan strategije, uključujući predviđenu dodjelu sredstava iz svakog od dotičnih ESI fondova.
2. Države članice utvrđuju kriterije za odabir strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice.
3. Strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice odabire odbor koji u tu svrhu osniva odgovorno upravljačko tijelo ili tijela koja je odobrilo odgovorno upravljačko tijelo ili tijela.
4. Prvi krug odabira strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice završava najkasnije u roku od dvije godine od odobrenja sporazuma o partnerstvu. Države članice mogu odabrati dodatne strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice poslije tog datuma, ali najkasnije 31. prosinca 2017.
5. Odlukom koja odobrava strategiju lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice utvrđuju se sredstva za dodjeljivanje za svaki od dotičnih ESI fondova. Odlukom se određuju i odgovornosti za zadatke upravljanja i kontrole u okviru jednog ili više programa koji se odnose na strategiju lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice.
6. Područje navedeno u stavku 1. točki (a) nema manje od 10 000 niti više od 150 000 stanovnika. Međutim, Komisija može u propisno opravdanim slučajevima i na temelju prijedloga države članice usvojiti ili izmijeniti ta ograničenja stanovništva u svojoj odluci na temelju članka 15. stavka 2. ili 3. o odobravanju odnosno izmjeni sporazuma o partnerstvu u slučaju te države članice, kako bi se uzela u obzir rijetko ili gusto naseljena područja ili kako bi se osigurala teritorijalna usklađenost područja uključenih u strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice.
Članak 34.
Lokalne akcijske skupine
1. Lokalne akcijske skupine oblikuju i provode strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice.
Države članice utvrđuju zasebne uloge lokalne akcijske skupine i tijela nadležnih za provedbu relevantnih programa, za sve provedbene zadatke koji se odnose na strategiju lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice.
2. Odgovorno upravljačko tijelo ili tijela osiguravaju da lokalne akcijske skupine odaberu jednog partnera iz skupine kao glavnog partnera u administrativnim i financijskim pitanjima ili da se udruže u zajedničku strukturu s pravnim statusom.
3. Zadaci lokalnih akcijskih skupina uključuju:
(a)
jačanje kapaciteta lokalnih sudionika za izradu i provedbu operacija uključujući poticanje njihovih sposobnosti upravljanja projektima;
(b)
sastavljanje nediskriminirajućeg i transparentnog izbornog postupka i objektivnih kriterija za odabir operacija, u kojima se izbjegavaju sukobi interesa, jamči da u odlukama o izboru najmanje 50 % glasova pripada partnerima koji ne pripadaju tijelima javne vlasti i dopuštaju odabir pisanim postupkom;
(c)
osiguravanje usklađenosti sa strategijom lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice prilikom odabira tih operacija, dajući im prednost u skladu s njihovim doprinosom u ostvarenju ciljeva te strategije;
(d)
pripremu i objavu poziva na dostavu prijedloga ili aktualnog postupka za podnošenje projekata, uključujući utvrđivanje kriterija za odabir;
(e)
primanje i ocjenjivanje zahtjeva za potporu;
(f)
odabir operacija i utvrđivanje iznosa potpore te, prema potrebi, podnošenje prijedloga nadležnom tijelu radi završne provjere prihvatljivosti prije odobrenja;
(g)
praćenje provedbe strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice i operacija koje su dobile potporu te izvođenje posebnih evaluacija povezanih sa strategijom lokalnog razvoja kojom upravlja lokalna zajednica.
4. Ne dovodeći u pitanje stavak 3. točku (b), lokalna akcijska skupina može biti korisnik operacija i provoditi ih u skladu sa strategijom lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice.
5. U slučaju aktivnosti suradnje lokalnih akcijskih grupa navedenih u članku 35. stavku 1. točki (c), zadatke navedene u stavku 3. točki (f) ovog članka može izvršiti odgovorno upravljačko tijelo.
Članak 35.
Potpora lokalnom razvoju pod vodstvom zajednice iz ESI fondova
1. Potpora lokalnom razvoju pod vodstvom zajednice iz dotičnih ESI fondova u pitanju uključuje:
(a)
troškove pripremne potpore koja se sastoji od izgradnje kapaciteta, osposobljavanja i umrežavanja u svrhu pripreme i provedbe strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice.
Takvi troškovi mogu obuhvaćati jedan ili više sljedećih elemenata:
i.
akcije osposobljavanja za lokalne dionike;
ii.
studije predmetnih područja;
iii.
troškove povezane s izradom strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice, uključujući konzultantske troškove i troškove povezane s konzultacijama dionika u svrhu pripreme strategije;
iv.
administrativne troškove (troškove rada i osoblja) organizacije koja se prijavljuje za pripremnu pomoć tijekom faze pripreme;
v.
potporu malim pilot-projektima.
Takva pripremna potpora prihvatljiva je bez obzira na to je li strategiju za lokalni razvoj pod vodstvom zajednice, a koju je osmislila lokalna akcijska skupina koja će imati koristi od potpore odabrao izborni odbor za financiranje u skladu s člankom 33. stavkom 3.
(b)
provođenje operacija u okviru strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice;
(c)
pripremu i provođenje aktivnosti sudjelovanja lokalne akcijske skupine;
(d)
tekuće troškove povezane s upravom provedbe strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice koja se sastoji od troškova rada, troškova osoblja, troškova osposobljavanja, troškova povezanih s odnosima s javnošću, financijskih troškova kao i troškova povezanih s praćenjem i evaluacijom strategija u skladu s člankom 34. stavkom 3. točkom (g);
(e)
vođenje strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice kako bi se među dionicima omogućila razmjena informacija i promicanje strategije te potpora potencijalnim korisnicima u razvoju operacija i pripremi prijava.
2. Potpora za tekuće troškove i vođenje, kako je navedeno u stavku 1. točkama (d) i (e), ne premašuje 25 % ukupnih javnih rashoda koji su nastali u okviru strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice.
POGLAVLJE III.
Teritorijalni razvoj
Članak 36.
Integrirana teritorijalna ulaganja
1. Kad strategija urbanog razvoja ili druga teritorijalna strategija ili teritorijalni pakt iz članka 12. stavka 1. Uredbe o ESF-u zahtijevaju integrirani pristup koji uključuje investicije iz ESF-a, EFRR-a ili Kohezijskog fonda u okviru više od jedne prioritetne osi jednog ili više operativnih programa, aktivnosti se mogu provoditi kao integrirana teritorijalna ulaganja („ITU”).
Aktivnosti koje se provode kao ITU mogu se nadopuniti financijskom potporom iz EPFRR-a ili EFPR-a.
2. Kad ITU ima potporu ESF-a, EFRR-a ili Kohezijskog fonda, odgovarajući operativni program ili programi opisuju pristup upotrebi instrumenta ITU-a te okvirna financijska sredstva iz svake prioritetne osi dodijeljena u skladu s pravilima za pojedine fondove.
Kada se ITU nadopunjuje potporom iz EPFRR-a ili EFPR-a, dodijeljena okvirna financijska sredstva te obuhvaćene mjere utvrđuju se u odgovarajućem programu ili programima u skladu s pravilima za pojedine fondove.
3. Država članica ili upravljačko tijelo mogu odrediti jedno ili više posredničkih tijela, uključujući lokalne vlasti, tijela za regionalni razvoj ili nevladine organizacije za upravljanje i provedbu ITU-a u skladu s pravilima za pojedine fondove.
4. Država članica ili nadležna upravljačka tijela moraju osigurati da sustav praćenja programa ili više njih omogućava utvrđivanje operacija i neposrednih rezultata prioriteta koji doprinosi ITU-u.
GLAVA IV.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI
Članak 37.
Financijski instrumenti
1. ESI fondovi mogu se koristiti za potporu financijskim instrumentima u okviru jednog ili više programa, uključujući i slučajeve kada se organiziraju u okviru fondova fondova, kako bi se doprinijelo ostvarivanju specifičnih ciljeva utvrđenih u okviru prioriteta.
Financijski instrumenti provode se radi potpore investicijama od kojih se očekuje financijska održivost i za koje nije moguće prikupiti dovoljno financijskih sredstava iz tržišnih izvora. Kod primjene ove glave, upravljačka tijela, tijela koja provode fondove fondova i tijela koja provode financijske instrumente poštuju mjerodavno pravo, posebno o državnim potporama i javnoj nabavi.
2. Potpora financijskih instrumenata temelji se na ex ante procjeni kojom su ustanovljeni nefunkcioniranje tržišta ili neoptimalne investicije te razina potrebe za javnim investicijama, uključujući vrste financijskih instrumenata koji se namjeravaju poduprijeti. Takva ex ante procjena uključuje:
(a)
analizu tržišnih nedostataka, neoptimalnih situacija za ulaganja te potreba za ulaganjima za područja politika i tematske ciljeve ili ulagačke prioritete s kojima se treba pozabaviti radi ostvarenja specifičnih ciljeva utvrđenih u okviru prioriteta te kojima će se pružiti potpora kroz financijske instrumente. Ta analiza temelji se na dostupnoj metodologiji dobrih praksi;
(b)
procjenu dodane vrijednosti financijskih instrumenata koji se razmatraju za potporu ESI fondova, usklađenost s ostalim oblicima javnih intervencija usmjerenih na isto tržište, moguće implikacije u pogledu državnih potpora, proporcionalnost predviđene intervencije i mjere za minimaliziranje narušavanja tržišta;
(c)
procjenu dodatnih javnih i privatnih sredstava koja će potencijalno privući financijski instrument, sve do razine krajnjeg primatelja (očekivani učinak poluge), uključujući, prema potrebi, procjenu potrebe za povlaštenom naknadom, kao i njezine razine, radi privlačenja drugog dijela sredstava privatnih ulagača i/ili opis mehanizama kojima će se koristiti za utvrđivanje potrebe i opsega takve povlaštene naknade, kao što su konkurentni ili odgovarajuće nezavisni procesi procjene;
(d)
procjenu naučenih lekcija iz sličnih instrumenata i ex ante procjena koje su države članice izvršile u prošlosti i načine primjene tih lekcija u budućnosti;
(e)
predloženu investicijsku strategiju, uključujući ispitivanje mogućih rješenja u vezi s provedbenim mehanizmima u smislu članka 38., predviđenu ponudu financijskih proizvoda, ciljane krajnje primatelje te, prema potrebi, predviđenu kombinaciju s bespovratnim potporama;
(f)
navedene očekivane rezultate i načine na koje se očekuje da će dotični financijski instrument doprinijeti ostvarivanju specifičnih ciljeva određenih u okviru relevantnog prioriteta koji uključuje pokazatelje za taj doprinos;
(g)
odredbe kojima se omogućuje da se ex ante procjena preispita i, prema potrebi, ažurira tijekom provedbe bilo kojeg financijskog instrumenta koji je proveden na temelju takve procjene kada tijekom faze provedbe upravljačko tijelo smatra da ex ante procjena moguće više točno ne predstavlja tržišne uvjete prisutne u vrijeme provedbe.
3. Ex ante procjena iz stavka 2. može se izvoditi u fazama. Ona u svakom slučaju mora biti dovršena prije nego što upravljačko tijelo odluči dodijeliti programske doprinose financijskom instrumentu.
Sažetak nalaza i zaključaka ex ante procjena u odnosu na financijske instrumente objavljuje se u roku od tri mjeseca od njihovog datuma dovršetka.
Ex ante procjena predaje se odboru za praćenje u informativne svrhe u skladu s pravilima za pojedine fondove.
4. Ako financijski instrumenti podržavaju ulaganja u poduzeća, uključujući MSP-ove, takva potpora mora biti usmjerena na osnivanje novih poduzeća, početni kapital, odnosno, osnivački kapital, kapital za proširenje, kapital za jačanje općih aktivnosti poduzeća ili ostvarivanje novih projekata, ulaz na nova tržišta ili razvoj postojećih poduzeća, ne dovodeći u pitanje primjenjiva pravila Unije o državnim potporama i u skladu s pravilima za pojedine fondove. Takva potpora može uključivati ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu te radni kapital u okviru primjenjivih pravila Unije o državnim potporama i s ciljem poticanja privatnog sektora kao izvora financiranja poduzetništva. Može uključivati i troškove prijenosa vlasničkih prava u poduzećima pod uvjetom da se prijenos izvršava između neovisnih ulagača.
5. Ulaganja koja se podupiru financijskim instrumentima na datum odluke o ulaganju ne smiju biti fizički dovršena ili u cijelosti provedena.
6. Ako financijski instrumenti pružaju podršku krajnjim primateljima u infrastrukturnim ulaganjima kako bi pružili podršku urbanom razvoju, urbanom oporavku ili sličnim infrastrukturnim ulaganjima, s ciljem postizanja raznolikosti nepoljoprivrednih aktivnosti u ruralnim područjima, takva podrška može uključivati iznos potreban za reorganizaciju dužničkog portfelja vezanog za infrastrukturu koja je dio novog ulaganja, do najviše 20 % ukupnog iznosa programske potpore kroz financijski instrument za takva ulaganja.
7. Financijske instrumente moguće je kombinirati s bespovratnim sredstvima, subvencioniranim kamatnim stopama i subvencioniranim naknadama za jamstvo. Ako se potpora ESI fondova pruža putem financijskih instrumenata i kombinira u jednoj operaciji s drugim oblicima potpore izravno vezanim uz iste krajnje primatelje, uključujući tehničku podršku, subvencionirane kamatne stope i subvencionirane naknade za jamstvo, odredbe koje se primjenjuju na financijske instrumente primjenjuju se i na sve oblike potpore u okviru te operacije. U takvim slučajevima, poštuju se primjenjiva pravila Unije o državnim potporama i mora se voditi posebna evidencija za svaki oblik potpore.
8. Krajnji primatelji koji primaju potporu iz financijskog instrumenta u okviru određenog ESI fonda mogu primati pomoć iz drugog prioriteta ili programa ESI fondova ili iz nekog drugog instrumenta koji se financira iz proračuna Unije u skladu s primjenjivim pravilima Unije o državnim potporama. U tom slučaju potrebno je voditi odvojenu evidenciju za svaki izvor pomoći, a potpora financijskog instrumenta u okviru ESI fondova dio je operacije s prihvatljivim troškovima koji su različiti od drugih izvora pomoći.
9. Kombinacija potpore koja se pruža putem bespovratnih sredstava i financijskih instrumenata kako je navedeno u stavcima 7. i 8. može, u skladu s primjenjivim pravilima Unije o državnim potporama, pokrivati istu stavku izdataka pod uvjetom da zbroj svih oblika potpore zajedno ne prelazi ukupan iznos predmetne stavke izdataka. Bespovratna sredstva ne smiju se koristiti za povrat sredstava potpore primljene iz financijskih instrumenata. Financijski instrumenti ne smiju se koristiti za predfinanciranje bespovratnih sredstava.
10. Doprinosi u naravi nisu prihvatljivi izdaci u skladu s financijskim instrumentima, osim u slučaju doprinosa u obliku zemljišta ili nekretnine povezanih s ulaganjima čiji je cilj potpora ruralnom razvoju, urbanom razvoju ili urbanom oporavku, ako su zemljište ili nekretnina dio ulaganja. Takvi doprinosi u obliku zemljišta ili nekretnine prihvatljivi su ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 69. stavku 1.
11. PDV ne predstavlja prihvatljivi trošak operacije, osim u slučaju PDV-a za koji se ne može dobiti povrat u skladu s nacionalnim propisima o PDV-u. Tretman PDV-a na razini ulaganja krajnjih primatelja ne uzima se u obzir u svrhu utvrđivanja prihvatljivosti troškova u okviru financijskog instrumenta. Međutim, ako se financijski instrumenti kombiniraju s bespovratnim sredstvima iz stavaka 7. i 8. ovog članka, na bespovratna sredstva se primjenjuju odredbe članka 69. stavka 3.
12. U svrhe primjene ovog članka, primjenjiva pravila Unije o državnim potporama su ona koja su na snazi u trenutku kad upravljačko tijelo ili tijelo koje provodi fond fondova ugovorom obvežu doprinose programa financijskom instrumentu ili kada financijski instrument ugovorom obaveže doprinose programa krajnjem primatelju, ako je primjenjivo.
13. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. kojim se utvrđuju dodatna posebna pravila o kupnji zemljišta i kombinaciji tehničke podrške s financijskim instrumentima.
Članak 38.
Provedba financijskih instrumenata
1. Prilikom provedbe članka 37. upravljačka tijela mogu dodijeliti financijski doprinos sljedećim financijskim instrumentima:
(a)
financijskim instrumentima koji su osnovani na razini Unije te kojima izravno ili neizravno upravlja Komisija;
(b)
financijskim instrumentima koji su osnovani na nacionalnoj, regionalnoj, transnacionalnoj ili prekograničnoj razini te kojima upravlja upravljačko tijelo ili je upravljanje njima u nadležnosti tog tijela.
2. Doprinosi ESI fondova financijskim instrumentima iz stavka 1. točke (a) raspoređuju se u zasebne račune i koriste, u skladu s ciljevima dotičnih ESI fondova, za potporu mjera i krajnjih primatelja u skladu s programom ili programima iz kojih potječu ti doprinosi.
Doprinosi financijskim instrumentima iz prvog podstavka podliježu ovoj Uredbi, osim ako su izričito predviđene iznimke.
Drugi podstavak ne dovodi u pitanje pravila kojima se uređuje uspostava i funkcioniranje financijskih instrumenata u skladu s Financijskom uredbom, osim ako su ta pravila protivna pravilima ove Uredbe, u kojem slučaju prednost ima ova Uredba.
3. Za financijske instrumente iz stavka 1. točke (b) upravljačko tijelo može dodijeliti financijski doprinos sljedećim financijskim instrumentima:
(a)
financijskim instrumentima usklađenima sa standardnim uvjetima koje utvrdi Komisija u skladu s drugim podstavkom ovog stavka;
(b)
već postojećim ili novoosnovanim financijskim instrumentima koji su posebno oblikovani kako bi se ostvarili specifični ciljevi utvrđeni u okviru mjerodavnog prioriteta.
Komisija donosi provedbene akte u vezi sa standardnim uvjetima s kojima moraju biti usklađeni financijski instrumenti iz prvog podstavka točke (a). Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
4. Kod dodjeljivanja potpore financijskim instrumentima iz stavka 1. točke (b) upravljačko tijelo može:
(a)
uložiti u kapital postojećih ili novoosnovanih pravnih subjekata, uključujući one koji su financirani iz drugih ESI fondova, čiji je zadatak provedba financijskih instrumenta usklađenih s ciljevima dotičnih ESI fondova, koji će izvršiti provedbene zadatke; potpora tim subjektima ograničena je na iznose koji su potrebni za primjenu novih ulaganja u skladu s člankom 37. i na način usklađen s ciljevima ove Uredbe;
(b)
povjeriti provedbene zadatke:
i.
EIB-u;
ii.
međunarodnim financijskim institucijama u kojima je država članica dioničar ili financijskim institucijama osnovanima u državi članici s ciljem ostvarivanja javnog interesa pod nadzorom tijela javne vlasti;
iii.
tijelu javnog ili privatnog prava; ili
(c)
izravno izvršavati provedbene zadatke, u slučaju da se financijski instrumenti sastoje samo od zajmova i jamstava. U tom se slučaju upravljačko tijelo smatra korisnikom u smislu članka 2. točke 10.
Kod provedbe financijskog instrumenta, tijela iz prvog podstavka točaka (a), (b) i (c) osiguravaju usklađenost s primjenjivim pravom, uključujući pravila o ESI fondovima, državnim potporama, javnoj nabavi i mjerodavnim normama te s primjenjivim zakonodavstvom o sprječavanju pranja novca, borbi protiv terorizma i utaji poreza. Ta se tijela ne osnivaju i ne održavaju poslovne odnose sa subjektima inkorporiranima u teritorijima čije ovlasti ne surađuju s Unijom u smislu primjene međunarodno utvrđenih poreznih standarda te takve zahtjeve preusmjeravaju njihovim ugovornim financijskim posrednicima.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. kojim se utvrđuju dodatna posebna pravila o ulozi, odgovornostima i nadležnosti tijela koja provode financijske instrumente, povezani kriteriji za odabir i proizvodi koji se mogu dostavljati putem financijskih instrumenata u skladu s člankom 37. Komisija o tim delegiranim aktima istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće do 22. travnja 2014.
5. Kada tijela iz stavka 4. prvog podstavka točaka (a) i (b) provode fondove fondova, dio provedbe mogu povjeriti financijskim posrednicima, pod uvjetom da ti subjekti u okviru svoje odgovornosti osiguraju da financijski posrednici ispunjavaju kriterije iz članka 140. stavaka 1., 2. i 4. Financijske uredbe. Financijski posrednici biraju se na osnovi otvorenih, transparentnih, izjednačenih i nediskriminirajućih postupaka, izbjegavajući sukob interesa.
6. Tijela iz stavka 4. prvog podstavka točke (b) kojima su povjereni provedbeni zadaci otvaraju povjereničke račune na svoje ime i u ime upravljačkog tijela ili uređuju financijski instrument kao zasebnu financijsku jedinicu unutar financijske institucije. U slučaju zasebne financijske jedinice, radi se računovodstvena razlika između sredstava programa uloženih u financijski instrument iz drugih sredstava na raspolaganju financijske institucije. Sredstvima na povjereničkim računima i takvim zasebnim financijskim jedinicama upravlja se u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja i slijedeći odgovarajuća bonitetna pravila te imaju odgovarajuću likvidnost.
7. Ako se financijski instrument primjenjuje u skladu sa stavkom 4. prvim podstavkom točkama (a) i (b), podložno provedbenoj strukturi financijskog instrumenta, uvjeti za doprinose iz programa financijskim instrumentima propisuju se sporazumima o financiranju u skladu s Prilogom III. na sljedećim razinama:
(a)
prema potrebi, između propisno ovlaštenih predstavnika upravljačkog tijela i tijela koje provodi fondove fondova; i
(b)
između propisno ovlaštenih predstavnika upravljačkog tijela, ili prema potrebi, tijela koje provodi fondove fondova i tijela koje provodi financijski instrument.
8. Za provedene financijske instrumente iz stavka 4. prvog podstavka točke (c), uvjeti za doprinose iz programa financijskim instrumentima navedeni su u strateškom dokumentu u skladu s Prilogom IV., koji pregledava odbor za praćenje.
9. Nacionalni javni i privatni doprinosi, uključujući, ako je potrebno, doprinose u naravi iz članka 37. stavka 10., mogu se pružati na razini fonda fondova, na razini financijskog instrumenta ili na razini krajnjih primatelja, u skladu s pravilima za pojedine fondove.
10. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju jedinstveni uvjeti u vezi s detaljnim aranžmanima prijenosa i upravljanja doprinosima programa kojima upravljaju tijela iz stavka 4. prvog podstavka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
Članak 39.
Doprinos iz EFRR-a i EPFRR-a zajedničkom neograničenom jamstvu i financijski instrumenti sekuritizacije u korist MSP-ova koje provodi EIB
1. Za potrebe ovog članka, „dužničko financiranje” znači zajmovi, leasing ili garancije.
2. Države članice mogu koristiti EFRR i EPFRR za pružanje financijskog doprinosa financijskim instrumentima iz članka 38. stavka 1. točke (a) kojima direktno upravlja Komisija s provedbenim zadacima povjerenim EIB-u u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom iii. i člankom 139. člankom 4. Financijske uredbe, u odnosu na sljedeće aktivnosti:
(a)
neograničena jamstva kojima se pruža olakšica kapitala financijskim posrednicima za nove portfelje dužničkog financiranja za prihvatljive MSP-ove u skladu s člankom 37. stavkom 4. ove Uredbe;
(b)
sekuritizaciju, kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 61. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (34), bilo čega od sljedećeg:
i.
postojećih portfelja dužničkog financiranja za MSP-ove i druga poduzeća s manje od 500 zaposlenih;
ii.
novih portfelja dužničkog financiranja za MSP-ove.
Financijski doprinos iz prvog podstavka točaka (a) i (b) ovog stavka doprinosi junior i/ili mezanin tranšama spomenutog portfelja, ako relevantni financijski posrednik zadrži dovoljan dio rizika portfelja koji je barem jednak zahtjevu za zadržavanjem rizika koji je naveden u Direktivi 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (35) i u Uredbi (EU) br. 575/2013 kako bi se osigurala odgovarajuća usklađenost interesa. U slučaju sekuritizacije iz prvog podstavka točke (b) ovog stavka, financijski posrednik obvezan je odrediti novo dužničko financiranje prihvatljivim MSP-ovima u skladu s člankom 37. stavkom 4. ove Uredbe.
Svaka država članica koja planira sudjelovati u takvim financijskim instrumentima doprinosi iznosom koji je u skladu s potrebama za dužničkim financiranjem MSP-ova za određenu državu članicu i procijenjenim financijskim potrebama MSP-ova za takvim dužničkim financiranjem, uzimajući u obzir ex ante procjenu iz stavka 4. prvog podstavka točke (a), koji u svakom slučaju nije veći od 7 % dodjele sredstava iz EFRR-a i EPFRR-a državi članici. Ukupan iznos doprinosa iz EFRR-a i EPFRR-a svih država članica koje sudjeluju podliježe općoj gornjoj granici koja iznosi 8 500 000 000 EUR (prema cijenama iz 2011.).
Ako Komisija, savjetujući se pritom s EIB, smatra da je ukupan minimalan doprinos instrumentu koji predstavlja ukupan iznos doprinosa svih uključenih država članica nije dovoljan, uzimajući u obzir minimalnu kritičnu masu definiranu u ex ante ocjeni iz stavka 4. prvog podstavka točke (a), provedba financijskog instrumenta se obustavlja, a doprinosi vraćaju državama članicama.
Ako se država članica i EIB ne mogu složiti oko uvjeta sporazuma o financiranju iz stavka 4. prvog podstavka točke (c), država članica podnosi zahtjev za izmjenom programa iz stavka 4. prvog podstavka točke (b) i doprinos preraspodjeljuje na druge programe i prioritete u skladu sa zahtjevima za tematskom koncentracijom.
Ako su zadovoljeni uvjeti za prekid doprinosa država članice instrumentu utvrđenom u sporazumu o financiranju između dotične države članice i EIB-a iz stavka 4. prvog podstavka točke (c), država članica podnosi zahtjev za izmjenom programa iz stavka 4. prvog podstavka točke (b) te preraspodjeljuje ostatak doprinosa na druge programe i prioritete u skladu sa zahtjevima za tematskom koncentracijom.
Ako je doprinos države članice ukinut, ta država članica može podnijeti zahtjev za izmjenom programa. Kad su neiskorištene proračunske obveze opozvane, neiskorištene proračunske obveze se državi članici u pitanju mogu reprogramirati za druge programe i prioritete u skladu sa zahtjevima za tematskom koncentracijom.
3. MSP-ovi koji prime novo dužničko financiranje, kao posljedica novog jačanja portfelja od strane financijskog posrednika u kontekstu financijskog instrumenta iz stavka 2., smatraju se krajnjim primateljima doprinosa EFRR-a i EPFRR-a za predmetni financijski instrument.
4. Financijski doprinos iz stavka 2. zadovoljava sljedeće uvjete:
(a)
odstupajući od članka 37. stavka 2. temelji se na jednoj ex ante procjeni na razini Unije koju provode EIB i Komisija.
Na temelju dostupnih izvora podataka o dužničkom financiranju banaka i MSP-ovima, ex ante procjenom obuhvatit će se, između ostalog, analiza potreba MSP-ova za financiranjem na razini Unije, uvjeti financiranja MSP-ova i njihove potreba za financiranjem, kao i podaci o manjku u financiranju MSP-ova u svim državama članicama, profil gospodarske i financijske situacije u sektoru MSP-ova na razini država članica, najmanja kritična masa ukupnih doprinosa, veličina procijenjenog ukupnog opsega zajmova koji proizlazi iz tih doprinosa i dodana vrijednost.
(b)
osigurava ga svaka uključena država članica u okviru jednog nacionalnog programa po financijskom doprinosu od strane EPFRR-a i EPFRR-a koji podupire tematski cilj iz članka 9. prvog stavka točke 3.;
(c)
podliježe uvjetima utvrđenima u sporazumima o financiranju sklopljenima između svake države članice koja sudjeluje i EIB-a, uključujući, između ostalog:
i.
zadaće i obaveze EIB-a, uključujući naknadu;
ii.
minimalno povećanje koje treba postići u jasno definiranim ključnim fazama uokviru razdoblja prihvatljivosti iz članka 65. stavka 2.;
iii.
uvjete za novo dužničko financiranje;
iv.
odredbe koje se odnose na neprihvatljive mjere i kriterije za isključenje;
v.
raspored plaćanja;
vi.
sankcije u slučaju da financijski posrednici ne ispunjavaju obveze;
vii.
odabir financijskih posrednika;
viii.
praćenje, izvješćivanje i revizija;
ix.
vidljivost;
x.
uvjete za raskid sporazuma.
EIB će u svrhu provedbe instrumenta sklopiti ugovorne dogovore s izabranim financijskim posrednicima;
(d)
u slučaju da u roku od šest mjeseci od usvajanja programa iz točke (b) sporazum o financiranju iz točke (c) nije sklopljen, država članica ima pravo preraspodijeliti doprinos na druge programe i prioritete u skladu sa zahtjevima za tematskom koncentracijom.
Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbeni akt kojim se utvrđuje predložak sporazuma o financiranju iz prvog podstavka točke (c). Taj provedbeni akt usvaja se u skladu s postupkom ispitivanja iz članku 150. stavka 3.
5. U svakoj uključenoj državi članici postiže se minimalno povećanje u ključnim etapama određenim u sporazumu o financiranju iz stavka 4. prvog podstavka točke (c) koji je izračunat kao odnos između novog dužničkog financiranja prihvatljivim MSP-ovima od strane financijskih posrednika i odgovarajućeg doprinosa EFRR-a i EPFRR-a od strane države članice financijskim instrumentima. Takvo minimalno povećanje može se razlikovati među uključenim država članicama.
U slučaju da financijski posrednik ne postigne minimalno povećanje utvrđeno u sporazumu o financiranju iz stavka 4. prvog podstavka točke (c), ugovorno je obvezan platiti kaznu u korist uključene države članice, u skladu s uvjetima određenim u sporazumu o financiranju.
Na izdana jamstva i relevantne sekuritizacijske transakcije neće utjecati neuspjeh financijskog posrednika u postizanju minimalnog povećanja određenog u sporazumu o financiranju.
6. Odstupajući od članka 38. stavka 2. prvog podstavka, financijski doprinosi iz stavka 2. ovog članka mogu biti raspoređeni u zasebne račune za svaku državu članicu ili, ako dvije ili više uključenih država članica daju svoj pristanak, na jedan račun koji uključuje sve takve države članice koji se koristi u skladu sa specifičnim ciljevima programa iz kojih potječu ti doprinosi.
7. Odstupajući od članka 41. stavaka 1. i 2. u odnosu na financijske doprinose iz stavka 2. ovog članka, zahtjev države članice za plaćanjem upućen Komisiji podnosi se na temelju 100 % iznosa koji država članica plaća EIB-u u skladu s rasporedom koji je određen u sporazumu o financiranju iz stavka 4. prvog podstavka točke (c) ovog članka. Takvi zahtjevi za plaćanjem temelje se na iznosima koje je zatražio EIB i koji se smatraju potrebnim kako bi pokrili obveze za ugovore o jamstvu ili sekuritizacijske transakcije koje se trebaju završiti u sljedeća tri mjeseca. Plaćanja država članica EIB-u izvršavaju se bez odgađanja i u svakom slučaju prije obveza koje je sklopio EIB.
8. Na završetku programa prihvatljivi izdaci jednaki su ukupnom iznosu doprinosa programa plaćenih financijskom instrumentu, koji odgovaraju:
(a)
za aktivnosti iz stavka 2. prvog podstavka točke (a) ovog članka, sredstvima iz članka 42. stavka 3. prvog podstavka točke (b);
(b)
za aktivnosti iz stavka 2. prvog podstavka točke (b) ovog članka, ukupnom iznosu novog dužničkog financiranja koje proizlazi iz sekuritizacijskih transakcija, u korist prihvatljivih MSP-ova u razdoblju prihvatljivosti navedenom u članku 65. stavku 2.
9. Za potrebe članaka 44. i 45., nepozvana jamstva i vraćena sredstva povezana s neograničenim jamstvima i sekuritizacijskim transakcijama, smatraju se sredstvima koja su vraćena financijskim instrumentima. Pri zaključivanju financijskih instrumenata neto prihodi od likvidacije, nakon odbijanja troškova, naknada i plaćanja iznosa kreditorima koji su na višoj razini od onih kojima doprinose EFRR i EPFRR, vraćaju se na pro rata osnovi relevantnim državama članicama prema njihovim doprinosima financijskom instrumentu.
10. Izvješće iz članka 46. stavka 1. uključuje sljedeće dodatne elemente:
(a)
ukupan iznos financijske potpore EFRR-a i EPFRR-a za financijski instrument u odnosu na neograničena jamstva ili sekuritizacijske transakcije, po programu i prioritetu ili mjeri;
(b)
napredak postignut u staranju novog dužničkog financiranja u skladu s člankom 37. stavkom 4. za prihvatljive MSP-ove.
11. Neovisno o članku 93. stavku 1., sredstva dodijeljena instrumentima na temelju stavka 2. ovog članka mogu se koristiti u svrhu pokretanja novog dužničkog financiranja MSP-ova na cijelom teritoriju države članice, bez obzira na kategorije regije, osim ako je drukčije predviđeno u sporazumu o financiranju iz stavka 4. prvog podstavka točke (c).
12. Članak 70. ne primjenjuje se na programe pokrenute u svrhu provedbe financijskih instrumenata iz ovog članka.
Članak 40.
Upravljanje i kontrola financijskih instrumenata
1. Tijela utvrđena u skladu s člankom 124. ove Uredbe za EFRR, Kohezijski fond, ESF, EFPR i člankom 65. Uredbe o EPFRR-u za EPFRR ne provode provjere na licu mjesta operacija koje uključuju financijske instrumente provedene u skladu s člankom 38. stavkom 1. točkom (a). Ta utvrđena tijela dobivaju redovita izvješća o kontroli od tijela kojima je povjerena provedba tih financijskih instrumenata.
2. Tijela nadležna za reviziju programa ne provode revizije operacija koje uključuju financijske instrumente provedene u skladu s člankom 38. stavkom 1. točkom (a) te sustava upravljanja i kontrole koji se odnose na te financijske instrumente. Ona primaju redovita izvješća o kontroli od revizora koji su određeni u sporazumima kojima se uspostavljaju ti financijski instrumenti.
3. Tijela odgovorna za reviziju programa provode reviziju na razini krajnjih primatelja samo kada se dogode jedna ili više od sljedećih situacija:
(a)
popratni dokumenti kojima se dokazuje potpora financijskih instrumenata krajnjim primateljima te njezino korištenje u predviđene svrhe u skladu s primjenjivim pravom nisu dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijske instrumente;
(b)
postoje dokazi da dokumenti dostupni na razini upravljačkog tijela ili na razini tijela koja provode financijske instrumente ne pokazuju stvarnu i točnu situaciju pružene potpore.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. o upravljanju i kontroli financijskih instrumenata iz članka 38. stavka 1. točke (b), uključujući kontrole koje provode upravljačka i revizorska tijela, mehanizme čuvanja popratnih dokumenata, elemente koje dokazuju popratni dokumenti te mehanizme upravljanja, kontrolu i reviziju. Komisija o tim delegiranim aktima istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće do 22. travnja 2014.
5. Tijela koja provode financijske instrumente odgovorna su za dostupnost popratnih dokumenata te krajnjim primateljima ne nameću zahtjeve za vođenjem evidencije koji izlaze izvan okvira onog što je potrebno kako bi mogli ispuniti tu odgovornost.
Članak 41.
Zahtjevi za plaćanje koji uključuju izdatke za financijske instrumente
1. Što se tiče financijskih instrumenata iz članka 38. stavka 1. točke (a) i financijskih instrumenata iz članka 38. stavka 1. točke (b) provedenih u skladu s člankom 38. stavkom 4. točkama (a) i (b), postupni zahtjevi za međuplaćanja podnose se za programske doprinose koji se plaćaju financijskom instrumentu tijekom razdoblja prihvatljivosti utvrđenog u članku 65. stavku 2. („razdoblje prihvatljivosti”) u skladu sa sljedećim uvjetima:
(a)
iznos programskog doprinosa plaćenog financijskom instrumentu uključenom u svaki zahtjev za međuplaćanje podnesen tijekom razdoblja prihvatljivosti ne prelazi 25 % ukupnog iznosa programskih doprinosa odobrenih financijskom instrumentu navedenom u relevantnom sporazumu o financiranju koji odgovara izdatku u smislu članka 42. stavka 1. točaka (a), (b) i (d) koji se treba isplatiti tijekom razdoblja prihvatljivosti. Zahtjevi za međuplaćanja podneseni nakon razdoblja prihvatljivosti uključuju ukupni iznos prihvatljivih izdataka u smislu članka 42.;
(b)
svaki zahtjev za međuplaćanje iz točke (a) ovog stavka može uključivati do 25 % ukupnog iznosa nacionalnog sufinanciranja iz članka 38. točke 9. koji se treba isplatiti financijskom instrumentu ili na razini krajnjih primatelja za izdatke u smislu članka 42. stavka 1. točaka (a), (b) i (d), unutar razdoblja prihvatljivosti;
(c)
sljedeći zahtjevi za međuplaćanje podneseni tijekom razdoblja prihvatljivosti izvršavaju se samo:
i.
za drugi zahtjev za međuplaćanje, kada je najmanje 60 % iznosa uključenoga u prvi zahtjev za međuplaćanje potrošeno kao prihvatljivi izdaci u smislu članka 42. stavka 1. točaka (a), (b) i (d);
ii.
za treći zahtjev i sljedeće zahtjeve za međuplaćanja, kada je najmanje 85 % iznosa uključenih u prethodne zahtjeve za međuplaćanja potrošeno kao prihvatljivi izdaci u smislu članka 42. stavka 1. točaka (a), (b) i (d);
(d)
u svakom zahtjevu za međuplaćanje koji uključuje izdatke u vezi s financijskim instrumentima odvojeno se naznačuje ukupni iznos programskih doprinosa plaćenih financijskom instrumentu i iznosi plaćeni kao prihvatljivi izdaci u smislu članka 42. stavka 1. točaka (a), (b) i (d).
Kod zaključenja programa, zahtjev za plaćanje konačne isplate uključuje ukupni iznos prihvatljivih izdataka iz članka 42.
2. Što se tiče financijskih instrumenta iz članka 38. stavka 1. točke (b) koji se primjenjuju u skladu s člankom 38. stavkom 4. točkom (c), zahtjevi za međuplaćanje i konačna isplata uključuju ukupni iznos plaćanja koja je izvršilo upravljačko tijelo za ulaganja u krajnje primatelje iz članka 42. stavka 1. točaka (a) i (b).
3. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. o utvrđivanju pravila za obustavu plaćanja financijskim instrumentima te sukladne prilagodbe u vezi sa zahtjevima za plaćanje.
4. Radi osiguranja jedinstvenih uvjete za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima određuje modele će se koristiti prilikom dodatnog izvješćivanja o financijskim instrumentima sa zahtjevima za plaćanje Komisiji. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
Članak 42.
Prihvatljivi izdaci po zaključenju programa
1. Po zaključenju programa prihvatljivi izdaci financijskog instrumenta odgovaraju ukupnom iznosu programskih doprinosa koji je financijski instrument stvarno isplatio ili, u slučaju jamstava, odobrio unutar razdoblja prihvatljivosti, koji odgovara:
(a)
plaćanjima krajnjim primateljima, i u slučajevima iz članka 37. stavka 7., plaćanjima u korist krajnjih primatelja;
(b)
sredstvima koja su odobrena za ugovore o jamstvu, bilo da su još na snazi ili su već istekli, kako bi se namirili mogući zahtjevi za ispunjavanje jamstva za gubitke, izračunani na temelju razborite ex ante ocjene rizika koja pokriva višestruki iznos osnovnih novih zajmova ili druge instrumente uz koje se veže rizik za nova ulaganja u krajnje primatelje;
(c)
kapitaliziranim subvencioniranim kamatnim stopama ili subvencioniranim naknadama za jamstvo, koje se treba plaćati u razdoblju od najviše deset godina nakon isteka razdoblja prihvatljivosti i koje se koriste u kombinaciji s financijskim instrumentima koji se isplaćuju na založni račun otvoren posebno u tu svrhu za stvarnu isplatu nakon isteka razdoblja prihvatljivosti, ali za zajmove i druge instrumente uz koje se veže rizik, a namijenjeni su ulaganjima u krajnje primatelje unutar razdoblja prihvatljivosti;
(d)
povratu nastalih troškova upravljanja ili plaćanju naknada za upravljanje financijskim instrumentom.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. o utvrđivanju posebnih pravila koja se odnose na osnivanje sustava kapitalizacije godišnjih obroka za subvencioniranu kamatnu stopu ili subvencionirane naknade za jamstvo iz prvog podstavka točke (c).
2. U slučaju instrumenata koji se temelje na vlastitom kapitalu i mikrokreditu, kapitalizirani troškovi upravljanja ili naknade za upravljanje koje se moraju isplatiti u razdoblju od najviše šest godina nakon isteka razdoblja prihvatljivosti za ulaganja u krajnje primatelje, do kojih je došlo za vrijeme trajanja razdoblja prihvatljivosti, koji se ne mogu namiriti u skladu s člancima 44. ili 45., mogu se smatrati prihvatljivim izdacima ako se uplaćuju na založni račun otvoren posebno u tu svrhu.
3. U slučaju instrumenata koji se temelje na vlastitom kapitalu za poduzeća iz članka 37. stavka 4. za koja je ugovor o financiranju iz članka 38. stavka 7. točke (b) bio potpisan prije 31. prosinca 2017., koja su do kraja razdoblja prihvatljivosti uložila najmanje 55 % programskih sredstava odobrenih u relevantnom sporazumu o financiranju, ograničen iznos plaćanja za ulaganja u krajnje primatelje koja se provode za razdoblje koje ne prelazi četiri godine nakon razdoblja prihvatljivosti, mogu se smatrati prihvatljivim izdacima ako se uplaćuju na založni račun otvoren posebno u tu svrhu, pod uvjetom da su s njima usklađena pravila o državnim potporama te da su svi zahtjevi navedeni u nastavku ispunjeni.
Novčana sredstva isplaćena na založni račun:
(a)
koriste se isključivo za daljnja ulaganja u krajnje primatelje koji su u razdoblju prihvatljivosti primili inicijalna vlasnička ulaganja od financijskih instrumenata koja su još uvijek u cijelosti ili djelomično neisplaćena;
(b)
koriste se isključivo za daljnja ulaganja koja se provode u skladu s tržišnim normama i ugovornim dogovorima tržišnih normi te su ograničena na minimum koji je potreban za poticanje zajedničkog ulaganja u privatni sektor istovremeno osiguravajući kontinuitet financiranja za ciljna poduzeća tako da javni i privatni ulagači mogu imati koristi od ulaganja;
(c)
ne prelaze 20 % prihvatljivih izdataka financijskog instrumenta koji se temelji na vlastitom kapitalu iz stavka 1. prvog podstavka točke (a), od kojih će se oduzeti maksimalna kapitalna sredstva i dobici koji su za vrijeme razdoblja prihvatljivosti vraćeni tom instrumentu koji se temelji na vlastitom kapitalu.
Svi iznosi uplaćeni na založni račun koji se ne koriste za ulaganja u konačne primatelje, uplaćeni u razdoblju iz prvog podstavka, koriste se u skladu s člankom 45.
4. Prihvatljivi izdaci naznačeni u skladu sa stavcima 1. i 2. ne premašuju iznos u visini:
(a)
ukupnog iznosa potpore iz ESI fondova isplaćene u svrhu stavaka 1. i 2.; i
(b)
iznosa odgovarajućeg nacionalnog sufinanciranja.
5. Tijelo koje provodi fond fondova ili tijela koja provode financijske instrumente mogu naplaćivati troškove upravljanja i naknade iz stavka 1. prvog podstavka točke (d) i stavka 2. ovog članka u skladu s člankom 38. stavkom 4. točkama (a) i (b) i ne prelaze pragove definirane u delegiranim aktima iz stavka 6. ovog članka. Budući da troškovi upravljanja obuhvaćaju izravne ili neizravne stavke troškova koji se vraćaju ako postoje dokazi o troškovima, naknade za upravljanje odnose se na dogovorenu cijenu usluga koja je utvrđena putem konkurentnog tržišnog postupka ako je to primjenjivo. Troškovi i naknade za upravljanje temelje se na metodologiji izračuna uspješnosti.
Troškovi i naknade za upravljanje mogu uključivati i mehanizme naknade. Ako su mehanizmi naknade, ili bilo koji njihov dio, naplaćeni krajnjim primateljima, neće biti prijavljeni kao prihvatljivi izdaci.
Troškovi upravljanja i naknade, uključujući one nastale za vrijeme pripremnih radova vezanih uz financijski instrument prije potpisivanja mjerodavnog sporazuma o financiranju, prihvatljivi su od datuma potpisivanja mjerodavnog sporazuma o financiranju.
6. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149., određujući posebna pravila za mjerila utvrđivanja troškova i naknada za upravljanje na temelju uspješnosti i primjenjivih pragova, kao i pravila za povrat kapitaliziranih troškova upravljanja i naknada za instrumente koji se temelje na vlastitom kapitalu i mikrokredite.
Članak 43.
Kamate i drugi dobici koji proizlaze iz potpore koju financijskim instrumentima dodijele ESI fondovi
1. Potpora koja se financijskim instrumentima isplati iz ESI fondova stavlja se na račune otvorene u financijskim institucijama država članica i njih se na privremenoj osnovi ulaže u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja.
2. Kamate i drugi dobici koji se mogu pripisati potpori iz ESI fondova isplaćenoj financijskim instrumentima koriste se u iste svrhe, uključujući povrat nastalih troškova upravljanja ili plaćanje naknada za upravljanje financijskim instrumentom u skladu s člankom 42. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (d) i izdataka plaćenih u skladu s člankom 42. stavkom 2., kao i inicijalna potpora iz ESI fondova ili unutar istog financijskog instrumenta ili koja slijedi zaključivanje financijskog instrumenta, u ostalim financijskim instrumentima ili oblicima potpore u skladu sa specifičnim ciljevima utvrđenima u okviru prioriteta, do kraja razdoblja prihvatljivosti.
3. Upravljačko tijelo osigurava vođenje odgovarajuće evidencije korištenja kamata i drugih dobitaka.
Članak 44.
Ponovno korištenje sredstava koja se mogu pripisati potpori iz ESI fondova do kraja razdoblja prihvatljivosti
1. Sredstva koja se vraćaju financijskim instrumentima iz ulaganja ili iz oslobađanja sredstava odobrenih za ugovore o jamstvu, uključujući kapitalni povrat i dobitke i ostale dohotke ili prihode, kao što su kamate, naknade za jamstvo, dividende, kapitalni dobici ili bilo kakav drugi dohodak koji proizlazi iz ulaganja, i koja se mogu pripisati potpori iz ESI fondova ponovno se koriste u sljedeće svrhe, do potrebnih iznosa i redoslijedom određenim u relevantnim sporazumima o financiranju:
(a)
daljnja ulaganja preko istog ili drugih financijskih instrumenata, u skladu sa specifičnim ciljevima utvrđenima u okviru prioriteta;
(b)
prema potrebi, povlaštena naknada privatnim ulagačima ili javnim ulagačima koji djeluju u skladu s načelom tržišnog gospodarstva i koji osiguravaju drugi dio sredstava za potporu financijskom instrumentu iz ESI fondova ili paralelno ulažu na razini krajnjih primatelja;
(c)
prema potrebi, povrat nastalih troškova upravljanja i plaćanje naknada za upravljanje financijskim instrumentom;
Potreba i razina povlaštene naknade iz prvog podstavka točke (b) utvrđuju se ex ante procjenom. Povlaštena naknada ne premašuje što je potrebno za stvaranje poticaja za privlačenje privatnog dijela sredstava i ne daje preveliku naknadu privatnim ulagačima ili privatnim ulagačima koji djeluju u skladu s načelom tržišnog gospodarstva. Usklađenost interesa osigurava se odgovarajućom podjelom rizika i dobiti i ostvaruje se na normalnoj komercijalnoj osnovi i biti u skladu s pravilima Unije o državnim potporama.
2. Upravljačko tijelo osigurava vođenje odgovarajuće evidencije korištenja sredstava iz stavka 1.
Članak 45.
Korištenje sredstava nakon kraja razdoblja prihvatljivosti
Države članice donose potrebne mjere kako bi se osiguralo da se sredstva vraćena financijskim instrumentima, uključujući kapitalni povrat sredstava i dobitke te druge dohotke ili prinose ostvarene tijekom razdoblja od najmanje osam godina poslije kraja razdoblja prihvatljivosti, koji se mogu pripisati potpori iz ESI fondova financijskim instrumentima u skladu s člankom 37., koriste u skladu s ciljevima jednog ili više programa, ili unutar istog financijskog instrumenta ili, nakon izlaza ovih sredstava iz financijskog instrumenta, u drugim financijskim instrumentima pod uvjetom da, u oba slučaja, procjena tržišnih uvjeta pokazuje stalnu potrebu za takvom investicijom, ili u drugim oblicima potpore.
Članak 46.
Izvješće o provedbi financijskih instrumenata
1. Upravljačko tijelo Komisiji šalje posebno izvješće o operacijama koje sadrže financijske instrumente kao prilog godišnjem izvješću o provedbi.
2. Posebno izvješće iz stavka 1. za svaki financijski instrument uključuje sljedeće informacije:
(a)
naziv programa i prioriteta ili mjere u okviru kojih se dodjeljuje potpora iz ESI fondova;
(b)
opis financijskog instrumenta i provedbenih mehanizama;
(c)
nazive tijela koja provode financijske instrumente te tijela koja provode fondove fondova, gdje je to primjenjivo, kako je navedeno u članku 38. stavku 1. točki (a), članku 38. stavku 4. točkama (a), (b) i (c), i financijskih posrednika iz članka 38. stavka 6.;
(d)
ukupan iznos doprinosa programa po prioritetu ili mjeri koji se isplaćuje financijskom instrumentu;
(e)
ukupan iznos koji je isplaćen krajnjim primateljima ili u korist krajnjih primatelja, ili je odobren u ugovorima o jamstvu od strane financijskog instrumenta za ulaganja u krajnje primatelje, te nastali troškovi upravljanja ili plaćene naknade za upravljanje, u okviru određenog programa i prioriteta ili mjere;
(f)
uspješnost financijskog instrumenta, uključujući napredak u njegovoj uspostavi i odabiru tijela koja provode financijski instrument, uključujući tijelo koje provodi fond fondova;
(g)
kamate i drugi dobici dobiveni od potpore iz ESI fondova financijskom instrumentu i programskim sredstvima koji su vraćeni financijskim instrumentima od ulaganja, kako je navedeno u člancima 43. i 44.
(h)
napredak u ostvarivanju očekivanog efekta poluge ulaganja financijskog instrumenta i vrijednost ulaganja i sudjelovanja;
(i)
vrijednost vlasničkih ulaganja s obzirom na prethodne godine;
(j)
doprinos financijskog instrumenta u ostvarivanju pokazatelja dotičnog prioriteta ili mjere.
Podaci iz prvog podstavka točaka (h) i (j) mogu biti uključeni samo u prilogu godišnjim izvješćima o provedbi koja se predaju u 2017. i 2019. godini te u završnom izvješću o provedbi. Obveze izvješćivanja iz prvog podstavka točaka od (a) do (j) ne primjenjuju se na razini krajnjih primatelja.
3. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte o određivanju modela koji se upotrebljavaju prilikom izvješćivanja Komisije o financijskim podacima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
4. Svake godine, počevši od 2016., Komisija u roku od šest mjeseci od roka za predaju godišnjih izvješća o provedbi iz članka 111. stavka 1. za EFRR, ESF i Kohezijski fond, članka 75. Uredbe o EPFRR-u za EPFRR, i mjerodavnih odredaba pravila pojedinih fondova za EFPR priprema sažetke podataka o napretku koji je ostvaren u financiranju i provedbi financijskih instrumenata koje su dostavila upravljačka tijela u skladu s ovim člankom. Ti se sažeci dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću i objavljuju.
GLAVA V.
PRAĆENJE I EVALUACIJA
POGLAVLJE I.
Praćenje
Odjeljak I.
Praćenje programa
Članak 47.
Odbor za praćenje
1. U roku od tri mjeseca od dana kada je bila obaviještena o odluci Komisije kojom je usvojen program, država članica osniva odbor, u skladu sa svojim institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom, za praćenje provedbe tog programa, u suglasnosti s upravljačkim tijelom („odbor za praćenje”).
Država članica može osnovati samo jedan odbor za praćenje za pokrivanje više programa koji se sufinanciraju iz ESI fondova.
2. Svaki odbor za praćenje sastavlja i donosi vlastiti poslovnik u skladu s institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom dotične države članice.
3. Odbor za praćenje programa u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” osnivaju države članice koje sudjeluju u programu suradnje i treće zemlje u slučaju da prihvate poziv na sudjelovanje u programu suradnje, u dogovoru s upravljačkim tijelom u roku od tri mjeseca od datuma kada je država članica obaviještena o odluci kojom je usvojen program suradnje. Taj odbor za praćenje sastavlja i donosi vlastiti poslovnik.
Članak 48.
Sastav odbora za praćenje
1. Država članica odlučuje o sastavu odbora za praćenje pod uvjetom da odbor za praćenje sačinjavaju relevantni predstavnici vlasti država članica i posredničkih tijela te predstavnici partnera iz članka 5. Partneri transparentnim procesom svoje predstavnike uključuju u odbor za praćenje. Svaki član odbora za praćenje može imati glasačko pravo.
Sastav odbora za praćenje programa u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” utvrđuju države članice koje sudjeluju u programu i treće zemlje nakon što su prihvatile poziv na sudjelovanje u programu suradnje. Odbor za praćenje uključuje relevantne predstavnike tih država članica i bilo koje treće zemlje. Odbor za praćenje može uključivati predstavnike EGTS-a koji provode aktivnosti u vezi s programom unutar područja programa.
2. Popis članova odbora za praćenje objavljuje se.
3. Komisija sudjeluje u radu odbora za praćenje u savjetodavnoj ulozi.
4. Ako EIB doprinosi programu, može sudjelovati u radu odbora za praćenje u savjetodavnoj ulozi.
5. Odborom za praćenje predsjeda predstavnik države članice ili upravljačkog tijela.
Članak 49.
Dužnosti odbora za praćenje
1. Odbor za praćenje sastaje se najmanje jednom godišnje i pregledava provedbu programa i napredak u ostvarenju njegovih ciljeva. Pritom uzima u obzir financijske podatke, zajedničke pokazatelje i pokazatelje za pojedine programe, zajedno s promjenama u vrijednosti pokazatelja rezultata i napretka u ostvarenju kvantificiranih ciljnih vrijednosti, kao i ključne etape utvrđene u okviru za procjenu ostvarenja postignuća iz članka 21. stavka 1. i, prema potrebi, rezultate analiza kakvoće.
2. Odbor za praćenje ispituje sva pitanja koja utječu na uspješnost programa, uključujući zaključke pregleda uspješnosti.
3. Za svaku izmjenu programa koju predloži upravljačko tijelo potrebno je savjetovati se s odborom za praćenje koji, ako to smatra potrebnim, daje svoje mišljenje.
4. Odbor za praćenje može dati primjedbe upravljačkom tijelu u vezi s provedbom programa i njegovom evaluacijom, uključujući mjere koje se odnose na smanjenje administrativnog opterećenja korisnika. Odbor za praćenje prati mjere koje su poduzete kao rezultat njegovih primjedbi.
Članak 50.
Izvješća o provedbi
1. Od 2016. do uključivo 2023. svaka država članica Komisiji podnosi godišnje izvješće o provedbi programa u protekloj financijskoj godini. Svaka država članica Komisiji podnosi konačno izvješće o provedbi programa za EFRR, ESF i Kohezijski fond te godišnje izvješće o provedbi za EPFRR i EFPR u roku utvrđenom u pravilima o pojedinom fondu.
2. Godišnja izvješća o provedbi sadrže ključne informacije o provedbi programa i njegovim prioritetima pozivanjem na financijske podatke, zajedničke pokazatelje i pokazatelje za pojedine programe i kvantificirane ciljne vrijednosti, uključujući, prema potrebi, promjene u vrijednostima pokazatelja rezultata, te ključne etape utvrđene u okviru za procjenu ostvarenja postignuća od godišnjeg izvješća o provedbi koje se podnosi 2017. Poslani podaci odnose se na vrijednosti za pokazatelje za operacije koje su provedeni u cijelosti kao i, po mogućnosti, uzimajući u obzir fazu provedbe, za odabrane operacije. Također sadrže sažete zaključke svih evaluacija programa koji su postali dostupni protekle financijske godine i moguća pitanja koja utječu na ostvarenje ciljeva programa te poduzete mjere. Godišnje izvješće o provedbi koje se podnosi 2016. može također sadržavati, prema potrebi, mjere koje su poduzete radi ispunjavanja ex ante uvjeta.
3. Odstupajući od stavka 2., Uredbom o ESF-u mogu se odrediti specifična pravila o podacima koji se prenose za ESF.
4. Godišnje izvješće o provedbi koje se podnosi 2017. sadrži i ocjenjuje informacije iz stavka 2. i napredak u ostvarenju ciljeva programa, uključujući doprinos ESI fondova promjenama u vrijednosti pokazatelja rezultata, ako su dostupni dokazi iz relevantnog evaluacija. To godišnje izvješće o provedbi sadrži mjere koje su poduzete radi ispunjavanja ex-ante uvjeta koji nisu bili ispunjeni u vrijeme donošenja programa. Također ocjenjuje provedbu mjera kako bi uzeo u obzir načela iz članaka 7. i 8., ulogu partnera iz članka 5. u provedbi programa, te izvješće o potpori koja se koristi za ciljeve povezane s klimatskim promjenama.
5. Godišnje izvješće o provedbi koje se podnosi 2019. i konačno izvješće o provedbi za ESI fondove uključuje, uz informacije i ocjenu iz stavaka 2. i 3., informacije o napretku u ostvarivanju ciljeva programa i ocjenu tog napretka kao i doprinos programa ostvarenju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast.
6. Kako bi bila prihvatljiva, godišnja izvješća o provedbi iz stavaka od 1. do 5. moraju sadržavati sve informacije koje se traže u tim stavcima i pravilima za pojedine fondove.
Ako godišnji izvještaj o provedbi nije prihvatljiv Komisija o tomu izvješćuje državu članicu u roku od 15 radnih dana od datuma njegovog primitka, u protivnome se on smatra prihvatljivim.
7. Komisija pregledava godišnje i konačno izvješće o provedbi i u roku od dva mjeseca od dana primitka godišnjeg izvješća o provedbi te roku od pet mjeseci od dana primitka konačnog izvješća o provedbi obavješćuje državu članicu o svojim primjedbama. Ako Komisija ne da primjedbe unutar ovih rokova, izvješća se smatraju prihvaćenima.
8. Komisija može svoje primjedbe uputiti upravljačkom tijelu o pitanjima koja znatno utječu na provedbu programa. Ako se takve primjedbe upute, upravljačko tijelo pruža sve potrebne podatke koji se odnose na te primjedbe i, prema potrebi, obavješćuje Komisiju u roku od tri mjeseca o poduzetim mjerama.
9. Godišnja izvješća i konačna izvješća o provedbi, kao i sažetak njihovog sadržaja namijenjen građanima, objavljuju se.
Članak 51.
Godišnji pregledni sastanak
1. Godišnji pregledni sastanak organizira se svake godine od 2016. do uključivo 2023. između Komisije i svake države članice radi pregleda ostvarenja ciljeva svakog programa, uzimajući u obzir godišnje izvješće o provedbi i, prema potrebi, primjedbe Komisije.
2. Godišnji pregledni sastanak može obuhvaćati više od jednog programa. Godišnji pregledni sastanci za 2017. i 2019. godinu obuhvaćaju sve programe u državama članicama i također uzimaju u obzir izvješća o napretku koja navedenih godina podnese država članica u skladu s člankom 52.
3. Odstupajući od stavka 1., država članica i Komisija mogu se složiti da neće organizirati godišnji pregledni sastanak za određeni program, osim 2017. i 2019. godine.
4. Godišnjim preglednim sastankom predsjeda Komisija ili, ako država članica to zahtjeva, supredsjedaju država članica i Komisija.
5. Država članica osigurava da se poduzmu odgovarajuće mjere u slučaju komentara Komisije nakon godišnjeg preglednog sastanka o pitanjima koja znatno utječu na provedbu programa i, prema potrebi, obavješćuje Komisiju u roku od tri mjeseca o poduzetim mjerama.
Odjeljak II.
Strateški napredak
Članak 52.
Izvješće o napretku
1. Država članica do 31. kolovoza 2017. i do 31. kolovoza 2019. Komisiji podnosi izvješće o napretku provedbe sporazuma o partnerstvu na dan 31. prosinca 2016., odnosno 31. prosinca 2018.
2. Izvješće o napretku sadrži informacije i ocjene u vezi s:
(a)
promjenama u razvojnim potrebama u državi članici nakon usvajanja sporazuma o partnerstvu;
(b)
napretkom prema ostvarenju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, kao i zadaća pojedinih fondova iz članka 4. stavka 1. kroz doprinos ESI fondova odabranim tematskim ciljevima, i posebno s obzirom na ključne etape koje su utvrđene u okviru za procjenu ostvarenja postignuća za svaki program i potporu koja se koristi za ciljeve na području klimatskih promjena;
(c)
time jesu li mjere koje su poduzete radi ispunjavanja primjenjivih ex ante uvjeta utvrđenih u sporazumu o partnerstvu koji nisu bili ispunjeni na dan usvajanja sporazuma o partnerstvu provedene u skladu s utvrđenim vremenskim rasporedom. Ova setočka primjenjuje samo na izvješće o napretku koje se podnosi 2017.;
(d)
provedbom mehanizama za osiguranje usklađenosti između ESI fondova i drugih instrumenata financiranja Unije i nacionalnih instrumenata financiranja, kao i s EIB-om;
(e)
provedbom integriranog pristupa teritorijalnom razvoju ili sažetkom provedbe integriranih pristupa koji se temelje na programima, zajedno s napretkom ostvarenim u prioritetnim područjima utvrđenima na području suradnje;
(f)
prema potrebi, mjerama koje su poduzete s ciljem jačanja kapaciteta tijela vlasti države članice i korisnika za upravljanje i korištenje sredstvima iz ESI fondova;
(g)
poduzetim mjerama i postignutim napretkom prema smanjenju administrativnog opterećenja korisnika;
(h)
ulogom partnera iz članka 5. u provedbi sporazuma o partnerstvu;
(i)
sažetkom poduzetih mjera u odnosu na primjenu horizontalnih načela iz članaka 5., 7. i 8. i ciljeva politike za provedbu ESI fondova.
3. Ako Komisija u roku od dva mjeseca od datuma podnošenja izvješća o napretku utvrdi da su podnesene informacije nepotpune ili nejasne tako da značajno utječu na kakvoću i pouzdanost dotične procjene, može od države članice zatražiti dodatne informacije pod uvjetom da ne uzrokuje neopravdana kašnjenja i da Komisija pruži razloge koji potkrepljuju navodni nedostatak kakvoće i pouzdanosti. Država članica Komisiji dostavlja tražene informacije u roku od tri mjeseca i, prema potrebi, u skladu s njima revidira izvješće o napretku.
4. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima uspostavlja modele koji se koriste prilikom podnošenja izvješća o napretku. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 150. stavka 2.
Članak 53.
Izvješća Komisije i rasprava o ESI fondovima
1. Komisija svake godine od 2016. dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija sažeto izvješće u vezi s programima ESI fondova koje se temelji na godišnjim izvješćima o provedbi koje države članice predaju sukladno članku 50., kao i sažete zaključke dostupnih evaluacija programa. 2017. i 2019. godine sažeto izvješće postaje dijelom strateškog izvješća iz stavka 2.
2. 2017. i 2019. godine Komisija priprema strateško izvješće u kojem sažima izvješća o napretku država članica i koje do 31. prosinca 2017. odnosno 31. prosinca 2019. podnosi Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, a navedene institucije pozvane su da o njemu rasprave.
3. Vijeće raspravlja o strateškom izvješću, a posebno u smislu doprinosa ESI fondova ostvarenju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast te se poziva dati svoj doprinos na proljetnom sastanku Europskog vijeća.
4. Svake dvije godine od 2018. Komisija u svoje Godišnje izvješće o napretku koje podnosi na proljetnom sastanku Europskog vijeća uključuje odjeljak u kojemu sažima najnovija izvješća iz stavaka 1. i 2., a posebno u smislu doprinosa ESI fondova ostvarenju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast.
POGLAVLJE II.
Evaluacija
Članak 54.
Opće odredbe
1. Evaluacije se provode radi poboljšanja kvalitete izrade i provedbe programa kao i radi vrednovanja njihove djelotvornosti, učinkovitosti i učinka. Učinak programa vrednuje se u svjetlu zadaće svakog ESI fonda u odnosu na ciljeve Unije za pametan, održiv i uključiv rast i uzimajući u obzir opseg programa u odnosu na, prema potrebi, BDP i nezaposlenost na programskom području.
2. Države članice osiguravaju potrebna sredstva za provođenje evaluacija te osiguravaju postojanje postupaka za stvaranje i prikupljanje podataka koji su potrebni za evaluacije, uključujući podatke koji se odnose na zajedničke pokazatelje i, prema potrebi, pokazatelje za pojedine programe.
3. Evaluacije provode unutarnji ili vanjski stručnjaci koji su funkcionalno neovisni o tijelima nadležnima za provedbu programa. Komisija daje smjernice o tome kako se provode evaluacije, odmah nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
4. Sve se evaluacije stavljaju na raspolaganje javnosti.
Članak 55.
Ex ante evaluacija
1. Države članice provode ex ante evaluacije radi poboljšanja kvalitete izrade svakog programa.
2. Za provođenje ex ante evaluacija odgovorno je tijelo koje je nadležno za pripremu programa. One se podnose Komisiji u isto vrijeme kad i program, zajedno sa sažetkom. U pravilima za pojedine fondove mogu se odrediti pragovi do kojih se ex ante evaluacija može kombinirati s ocjenom nekog drugog programa.
3. Ex ante evaluacije uzimaju u obzir:
(a)
doprinos strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast, uzimajući u obzir odabrane tematske ciljeve i prioritete te nacionalne i regionalne potrebe i mogućnosti razvoja, kao i znanja stečena iz prethodnih razdoblja programiranja;
(b)
unutarnju koherentnost predloženog programa ili aktivnosti te njezin odnos s drugim relevantnim instrumentima;
(c)
usklađenost dodjele proračunskih sredstava s ciljevima programa;
(d)
usklađenost odabranih tematskih ciljeva, prioriteta i odgovarajućih ciljeva programa sa ZSO-om, sporazumom o partnerstvu i relevantnim preporukama za pojedine države donesenima u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i, prema potrebi na nacionalnoj razini, nacionalnim programom reforme.
(e)
važnost i jasnoću predloženih pokazatelja programa;
(f)
način na koji će predviđena ostvarenja doprinijeti rezultatima;
(g)
ostvarivost kvantificiranih ciljnih vrijednosti za pokazatelje, uzimajući u obzir predviđenu potporu iz ESI fondova;
(h)
utemeljenost oblika predložene potpore;
(i)
prikladnost ljudskih resursa i administrativnih kapaciteta za upravljanje programom;
(j)
prikladnost postupaka za praćenje programa i prikupljanje podataka potrebnih za provođenje evaluacije;
(k)
prikladnost ključnih etapa odabranih za okvir za procjenu ostvarenja postignuća;
(l)
prikladnost planiranih mjera za promicanje jednakih mogućnosti za muškarce i žene i za sprečavanje svake diskriminacije; posebno u smislu dostupnosti za osobe s invaliditetom;
(m)
prikladnost planiranih mjera za promicanje održivog razvoja;
(n)
planirane mjere za smanjenje administrativnog opterećenja korisnika.
4. Ex ante evaluacije uključuju, prema potrebi, zahtjeve za stratešku procjenu utjecaja na okoliš utvrđene u Direktivi 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (36) uzimajući u obzir potrebe ublažavanja klimatskih promjena.
Članak 56.
Evaluacija tijekom programskog razdoblja
1. Upravljačko tijelo ili država članica sastavlja plan evaluacije i može obuhvaćati više od jednog programa. On se podnosi u skladu s pravilima za pojedine fondove.
2. Države članice osiguravaju raspoloživost odgovarajućih kapaciteta za provođenje evaluacija.
3. Tijekom programskog razdoblja upravljačko tijelo osigurava da se evaluacije, uključujući evaluacije za procjenu djelotvornosti, učinkovitosti i učinka, provode za svaki program na temelju plana evaluacije te da svaka evaluacija bude predmet odgovarajućeg praćenja u skladu s pravilima za pojedine fondove. Najmanje jednom tijekom programskog razdoblja evaluacijom se procjenjuje na koji je način potpora iz fondova ZSO-a doprinijela ostvarenju ciljeva svakog prioriteta. Sve evaluacije pregledava odbor za praćenje i šalje ih Komisiji.
4. Komisija može na vlastitu inicijativu provesti evaluacije programa. Komisija obavješćuje upravljačko tijelo i rezultati se šalju upravljačkom tijelu te se dostavljaju dotičnom odboru za praćenje.
5. Stavci 1., 2. i 3. ovog članka ne primjenjuju se za posebne programe iz članka 39. stavka 4. prvog podstavka točke (b).
Članak 57.
Ex post evaluacija
1. Ex post evaluaciju provodi Komisija ili države članice u uskoj suradnji s Komisijom. Ex post evaluacije ispituju djelotvornost i učinkovitost ESI fondova i njihov doprinos strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast imajući u vidu postavljene ciljeve u toj strategiji Unije i u skladu s posebnim zahtjevima utvrđenima u pravilima za pojedine fondove.
2. Ex post evaluacija završava do 31. prosinca 2024.
3. Ex-post evaluaciju posebnih programa iz članka 39. stavka 4. prvog podstavka točke (b) provodi Komisija i dovršava je do 31. prosinca 2019.
4. Do 31. prosinca 2025. Komisija za svaki od ESI fondova priprema sažeto izvješće u kojemu se navode glavni zaključci ex post evaluacija.
GLAVA VI.
TEHNIČKA POMOĆ
Članak 58.
Tehnička pomoć na inicijativu Komisije
1. ESI fondovi mogu na inicijativu Komisije poduprijeti mjere pripreme, praćenja, administrativne i tehničke pomoći, evaluacije, revizije i kontrole koje su potrebne za provedbu ove Uredbe.
Mjere iz prvog podstavka može provesti bilo izravno Komisija, bilo neizravno subjekt i osobe, osim država članica, u skladu s člankom 60. Financijske uredbe.
Mjere iz prvog podstavka posebno mogu uključivati:
(a)
pomoć u pripremi i ocjenjivanju projekata, uključujući one s EIB-om;
(b)
potporu u jačanju institucija i izgradnji administrativnih kapaciteta s ciljem učinkovitog upravljanja ESI fondovima;
(c)
studije povezane s izvješćima Komisije o ESI fondovima i s izvješćem o koheziji;
(d)
mjere potrebne za analizu, upravljanje, praćenje, razmjenu informacija i provedbu ESI fondova, kao i mjere koje se odnose na provedbu sustava kontrole te tehničke i administrativne pomoći;
(e)
ocjene, stručna izvješća, statističke podatke i studije, uključujući one koje su općenite naravi, o aktualnom i budućem radu ESI fondova koje prema potrebi može provesti EIB;
(f)
djelovanje s ciljem širenja informacija, podrške umrežavanju, obavljanja komunikacijskih aktivnosti, podizanja svijesti i promicanja suradnje i razmjene iskustva, između ostalog i s trećim zemljama;
(g)
ugradnju, rad i međupovezivanje računalnih sustava za upravljanje, praćenje, reviziju, kontrolu i evaluaciju;
(h)
djelovanje s ciljem poboljšanja metoda za evaluaciju i razmjenu informacija o praksi evaluacije;
(i)
mjere povezane s revizijom;
(j)
jačanje nacionalnog i regionalnog kapaciteta za planiranje ulaganja, procjenu potreba, pripremu, izradu i primjenu financijskih instrumenata, zajedničke akcijske planove i velike projekte, uključujući zajedničke inicijative s EIB-om;
(k)
širenje dobre prakse kako bi se pomoglo državama članicama u osnaživanju kapaciteta relevantnih partnera iz članka 5. i njihovih krovnih organizacija.
(l)
mjere za prepoznavanje, postavljanje prioriteta i provedbu strukturnih i administrativnih reformi kao odgovor na gospodarske i socijalne izazove država članica koje zadovoljavaju uvjete iz članka 24. stavka 1.
Kako bi se osigurala veća učinkovitost u komuniciranju sa širom javnosti te veća sinergija između komunikacijskih aktivnosti na inicijativu Komisije, sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom trebala bi doprinijeti i korporativnoj komunikaciji o političkim prioritetima Unije, u mjeri u kojoj su povezani s općim ciljevima ove Uredbe.
2. Komisija svake godine putem provedbenog akta postavlja svoje ciljeve o vrsti djelovanja povezanih s mjerama iz stavka 1. kada je predviđen doprinos iz ESI fondova.
Članak 59.
Tehnička pomoć na inicijativu država članica
1. ESI fondovi mogu na inicijativu države članice poduprijeti mjere za pripremu, upravljanje, praćenje, evaluaciju, prenošenje informacija i komunikaciju, umrežavanje, rješavanje pritužbi te nadzor i reviziju. Država članica može koristiti ESI fondove kako bi poduprla mjere za smanjenje administrativnog opterećenja korisnika, uključujući sustave elektroničke razmjene podataka, te mjere za jačanje kapaciteta tijela vlasti države članice i korisnika za dodjeljivanje sredstava tih fondova i korištenje njima. ESI fondovi mogu se koristiti i kao potpora mjerama za jačanje kapaciteta relevantnih partnera u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (e) i kao potpora razmjeni dobre prakse između takvih partnera. Mjere iz ovog stavka mogu se odnositi na prethodna i naredna programska razdoblja.
2. U pravilima za pojedine fondove mogu se dodati ili isključiti mjere koje se mogu financirati preko tehničke pomoći svakog ESI fonda.
GLAVA VII.
FINANCIJSKA POTPORA IZ ESI FONDOVA
POGLAVLJE I.
Potpora iz ESI fondova
Članak 60.
Utvrđivanje stopa sufinanciranja
1. U odluci Komisije kojom se usvaja program utvrđuju se stopa ili stope sufinanciranja i najviši iznos potpore iz ESI fondova u skladu s pravilima za pojedine fondove.
2 Mjere tehničke pomoći koje se provode na inicijativu ili u ime Komisije mogu se financirati do stope od 100 %.
Članak 61.
Operacije kojima se ostvaruju neto prihodi nakon dovršetka
1. Ovaj se članak primjenjuje na operacije kojima se ostvaruje neto prihod nakon njihovog dovršetka. U svrhe ovog članka, "neto prihod" znači pritok novca koji izravno plaćaju korisnici roba ili usluga koje proizvodi operacija, troškovi koje izravno snose korisnici za korištenje infrastrukture, prodaju ili iznajmljivanje zemlje ili zgrada, ili plaćanja za usluge umanjen za operativne troškove i troškove zamjene opreme kratkog životnog vijeka koji nastaju za vrijeme odgovarajućeg vremenskog razdoblja. Uštede operativnih troškova koje proizvodi operacija tretiraju se kao neto prihod osim ako su poravnati jednakim smanjenjem operativnih subvencija.
Kada svi troškovi ulaganja nisu prihvatljivi za sufinanciranje, neto prihodi se raspodjeljuju pro rata na prihvatljive i neprihvatljive dijelove troškova ulaganja.
2. Prihvatljivi izdaci operacije koji će se sufinancirati iz ESI fondova unaprijed se smanjuju vodeći računa o mogućnosti operacije da stvara neto prihod u određenom referentnom razdoblju koje obuhvaća provedbu operacije i razdoblje nakon njezina dovršetka.
3. Mogući neto prihod od operacije utvrđuje se unaprijed jednom od sljedećih metoda koje je odabralo upravljačko tijelo za sektor, podsektor ili vrstu operacije:
(a)
primjenom fiksnog postotka neto prihoda za sektor ili podsektor koji se primjenjuje na operaciju iz Priloga V. ili u bilo kojem od delegiranih akata navedenih u drugom, trećem i četvrtom podstavku;
(b)
izračunom diskontiranog neto prihoda operacije, uzimajući u obzir odgovarajuće referentno razdoblje za sektor ili podsektor koji se primjenjuje za operaciju, profitabilnost koja se uobičajeno očekuje od predmetne kategorije ulaganja, primjenu načela „onečišćivač plaća”, i, prema potrebi, načelo jednakosti u vezi s relativnim blagostanjem predmetne države članice.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. u opravdanim slučajevima u svrhu izmjene Priloga V. prilagodbom fiksnih stopa iz tog priloga, uzimajući u obzir povijesne podatke i mogućnost povrata troškova te, kada je primjenjivo, načelo „onečišćivač plaća”.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. kojima se utvrđuju fiksni iznosi za sektore ili podsektore u područjima informacijskih i komunikacijskih tehnologija, istraživanja, razvoja i inovacija te energetske učinkovitosti. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o tim delegiranim aktima najkasnije 30. lipnja 2015.
Nadalje, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. u opravdanim slučajevima za dodavanje u Prilog V. sektora ili podsektora, uključujući podsektore za sektore, koji su obuhvaćeni tematskim ciljevima iz članka 9. prvog stavka i koje podržavaju ESI fondovi.
Kada se primjenjuje metoda iz prvog podstavka točke (a), sav neto prihod nastao tijekom provedbe i nakon dovršetka operacije smatra se uzetim u obzir primjenom fiksnog iznosa i stoga se ne može naknadno odbiti od prihvatljivih troškova operacije.
Kada je donošenjem delegiranog akta u skladu s trećim i četvrtim podstavkom utvrđena fiksna stopa za novi sektor ili podsektor, upravljačko tijelo može odlučiti primijeniti metodu iz prvog podstavka točke (a) za nove operacije u odnosu na predmetni sektor ili podsektor.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149., kojima se propisuje metoda iz prvog podstavka točke (b). Kada se primjenjuje ta metoda, neto prihod koji je nastao vrijeme provedbe operacije, koji proizlazi iz izvora prihoda koji nisu uzeti u obzir kod utvrđivanja mogućeg neto prihoda operacije, oduzima se od prihvatljivih troškova operacije, najkasnije u trenutku predavanja zahtjeva za završnom isplatom od strane korisnika.
4. Metoda kojom se neto prihod oduzima od troškova operacije uključenih u zahtjev za plaćanje koji se predaje Komisiji određuje se u skladu s nacionalnim pravilima.
5. Kao alternativa primjeni metoda iz stavka 3., najveća stopa sufinanciranja iz članka 60. stavka 1. može se, na zahtjev države članice, smanjiti u trenutku donošenja programa za prioritet ili mjeru u skladu s čim bi sve operacije koje će se podupirati u okviru tog prioriteta ili mjera mogle primjenjivati jedinstvenu fiksnu stopu u skladu sa stavkom 3. prvim podstavkom točkom (a). Smanjenje neće biti manje od iznosa izračunanog množenjem najveće stope sufinanciranja unije koja se primjenjuje prema posebnim pravilima fonda s mjerodavnom fiksnom stopom iz stavka 3. prvog podstavka točke (a).
Kad se primjenjuje metoda iz prvog podstavka, sav neto prihod nastao tijekom provedbe i nakon dovršetka operacije smatra se uzetim u obzir primjenom stope umanjenog sufinanciranja i stoga se ne može naknadno odbiti od prihvatljivih troškova operacija.
6. Ako objektivno nije moguće unaprijed utvrditi prihode prema bilo kojoj od metoda iz stavaka 3. ili 5., neto prihodi ostvareni u razdoblju od tri godine nakon završetka operacije ili do isteka roka za podnošenje dokumenata za završetak programa, određenog u pravilima za pojedine fondove, ovisno o tome što je prije, oduzimaju se od izdataka prijavljenih Komisiji.
7. Stavci 1. do 6. ne primjenjuju se na:
(a)
operacije ili dijelove operacija koje podržava isključivo ESF;
(b)
operacije čiji ukupan prihvatljivi trošak prije primjene stavaka od 1. do 6. ne prelazi 1 000 000 EUR;
(c)
iznos pomoći koji se vraća u skladu s odredbom za potpuno vraćanje i nagradama;
(d)
tehničku pomoć;
(e)
potporu za ili od financijskih instrumenata;
(f)
operacije za koje se javna potpora daje u obliku fiksnog iznosa ili standardnih jediničnih troškova;
(g)
operacije provedene u skladu sa zajedničkim akcijskim planom;
(h)
operacije za koje su iznosi ili rate potpore utvrđeni u Prilogu I. Uredbi o EPFRR-u.
Neovisno o prvom podstavku točki (b) ovog stavka, ako država članica primjenjuje stavak 5., ona može uključiti u mjerodavan prioritet ili mjeru operacije čiji ukupan prihvatljivi trošak prije primjene stavaka od 1. do 6. ne prelazi 1 000 000 EUR.
8. Nadalje, stavci od 1. do 6. ne primjenjuju se na operacije za koje se pomoć u okviru programa sastoji od:
(a)
potpore de minimis;
(b)
usklađene državne potpore MSP-ovima, ako se ograničenje intenziteta potpora ili iznos potpora primjenjuje u odnosu na državne potpore;
(c)
usklađene državne potpore, ako je provedena individualna provjera financijskih potreba u skladu s primjenjivim pravilima o državnim potporama.
Neovisno o prvom podstavku, upravljačko tijelo može primijeniti stavke od 1. do 6. na operacije iz prvog podstavka točaka od (a) do (c) ovog stavka ako je to predviđeno u nacionalnim pravilima.
POGLAVLJE II.
Posebna pravila o potpori iz ESI fondova za JPP-ove
Članak 62.
JPP-ovi
ESI fondovi mogu se upotrebljavati za potporu operacijama JPP-a. Takve operacije JPP-a provode se u skladu s primjenjivim pravom, a posebno pravom o državnoj potpori i javnoj nabavi.
Članak 63.
Korisnik operacija JPP -a
1. U odnosu na operaciju JPP-a, i odstupajući od članka 2. točke 10., korisnik može biti:
(a)
tijelo javnog prava koje pokreće operaciju; ili
(b)
tijelo regulirano privatnim pravom države članice („privatni partner”) koje je odabrano ili koje treba biti odabrano za provedbu operacije.
2. Tijelo javnog prava koje pokreće operaciju JPP-a može predložiti da privatni partner koji se odabire nakon odobrenja operacije bude korisnik za potrebe potpore iz ESI fondova. U tom slučaju, odobravajuća odluka uvjetovana je utvrđivanjem upravljačkog tijela da odabrani privatni partner ispunjava i preuzima sve odgovarajuće obveze korisnika u skladu s ovom Uredbom.
3. Privatni partner koji je odabran za provedbu operacije može biti zamijenjen kao korisnik za vrijeme provedbe ako je to propisano uvjetima JPP-a ili financijskog sporazuma između privatnog partnera i financijske institucije koja sufinancira operaciju. U tom slučaju, zamjenski privatni partner ili tijelo javnog prava postaje korisnik pod uvjetom da je upravljačko tijelo utvrdilo da zamjenski partner ispunjava i preuzima sve odgovarajuće obveze korisnika u skladu s ovom Uredbom.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149., koji utvrđuje dodatna pravila o zamjeni korisnika i povezanim odgovornostima.
5. Zamjena korisnika ne smatra se promjenom vlasništva u smislu članka 71. stavka 1. točke (b) ako poštuje primjenjive uvjete utvrđene u stavku 3. ovog članka i delegiranom aktu donesenom sukladno stavku 4. ovog članka.
Članak 64.
Potpora za operacije JPP -a
1. U slučaju operacije JPP-a kada je korisnik tijelo javnog prava, za troškove operacije JPP-a do koje je doista došlo i koju je platio privatni partner može se, ne odstupajući od članka 65. stavka 2., smatrati da su ih uzrokovali i platili korisnici i uključeni u zahtjev za plaćanje Komisiji, pod uvjetom da su zadovoljeni svi sljedeći uvjeti:
(a)
korisnik je sklopio sporazum o JPP-u s privatnim partnerom;
(b)
upravljačko tijelo provjerilo je da je privatni partner platio troškove koje je korisnik prijavio i da je operacija u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, s operativnim programom i uvjetima kojima se podupire operaciju.
2. Isplate korisnicima izvršene u smislu troškova uključenih u zahtjev za plaćanje u skladu sa stavkom 1. isplaćuju se na založni račun otvoren za potrebe i u ime korisnika.
3. Novčana sredstva isplaćena na založni račun iz stavka 2. upotrebljavat će se za isplate u skladu sa sporazumom o JPP-u, što uključuje sve isplate koje će se izvršiti u slučaju raskida sporazuma o JPP-u.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 149., kojim se utvrđuju minimalni zahtjevi koje treba uključiti u sporazume o JPP-u, a koji su neophodni za primjenu odstupanja utvrđenog u stavku 1. ovog članka, što uključuje odredbe koje se odnose na prekid sporazuma o JPP-u, i za osiguravanje odgovarajućeg revizorskog traga.
POGLAVLJE III.
Prihvatljivost izdataka i trajnost
Članak 65.
Prihvatljivost
1. Prihvatljivost izdataka određuje se na osnovi nacionalnih pravila, osim ako su u ovoj Uredbi ili na temelju nje utvrđena posebna pravila ili pravila za pojedine fondove.
2. Izdaci su prihvatljivi za doprinos iz ESI fondova ako su nastali na teret korisnika i ako su plaćeni u razdoblju između datuma podnošenja programa Komisiji ili od 1. siječnja 2014., ovisno o tome što je prije, i 31. prosinca 2023. Osim toga, izdaci su prihvatljivi samo za doprinos iz EPFRR-a ako je agencija za plaćanje zaista isplatila relevantnu pomoć u razdoblju između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2023.
3. Odstupajući od stavka 2., izdaci u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih prihvatljivi su od 1. rujna 2013.
4. U slučaju nadoknađenih troškova na temelju članka 67. stavka 1. prvog podstavka točaka (b) i (c) mjere koje čine osnovu za povrat provode se u razdoblju između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2023.
5. Odstupajući od stavka 4., početni datum koji se odnosi na nadoknađene troškove na temelju članka 67. stavka 1. prvog podstavka točaka (b) i (c) za djelovanja u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih je 1. rujna 2013.
6. Operacije se ne odabiru za potporu ESI fondova ako su fizički završene ili provedene u cijelosti prije nego što je korisnik upravljačkom tijelu podnio zahtjev za financiranje u okviru programa, neovisno o tome je li korisnik izvršio sva plaćanja.
7. Ovim člankom ne dovode se u pitanje pravila iz članka 58. o prihvatljivosti tehničke pomoći na inicijativu Komisije.
8. Ovaj se stavak primjenjuje na operacije koje ostvaruju neto prihode za vrijeme svoje provedbe i na koje se ne primjenjuje članak 61. stavci od 1. do 6.
Prihvatljivi izdaci operacije koja će se sufinancirati iz ESI fondova umanjuju se neto prihodima koji nisu uzeti u obzir u trenutku odobrenja operacije i koji su izravno ostvareni samo u vrijeme njezine provedbe, najkasnije do podnošenja završnog zahtjeva za plaćanje od strane korisnika. Kad svi troškovi nisu prihvatljivi za sufinanciranje, neto prihodi raspodjeljuju se pro rata na prihvatljive i neprihvatljive dijelove troškova.
Ovaj se stavak ne primjenjuje na:
(a)
tehničku pomoć;
(b)
financijske instrumente;
(c)
povratnu pomoć koja je podložna obvezi pune otplate;
(d)
nagrade;
(e)
operacije koje su podložne pravilima o državnim potporama;
(f)
operacije u kojima javna potpora ima oblik paušalnih iznosa ili standardnih veličina jediničnih troškova pod uvjetom da su neto prihodi uzeti u obzir ex ante;
(g)
operacije koje su provedene u sklopu zajedničkog akcijskog plana pod uvjetom da su neto prihodi uzeti u obzir ex ante;
(h)
operacije za koje su iznosi ili rate potpore utvrđeni u Prilogu I. Uredbi o EPFRR-u; ili
(i)
operacije čiji ukupni prihvatljivi troškovi ne premašuju 50 000 EUR.
Za potrebe ovog članka i članka 61., svaka isplata koju prima korisnik, a koja proizlazi iz ugovornih sankcija kao rezultat kršenja ugovora između korisnika i treće strane ili trećih strana ili koja se dogodila kao rezultat povlačenja ponude treće strane izabrane u skladu s pravilima javne nabave („polog”) ne smatra se prihodom i ne oduzima se od prihvatljivih izdataka operacije.
9. Izdaci koji postanu prihvatljivi slijedom izmjene programam prihvatljivi su samo od datuma podnošenja zahtjeva za izmjenu Komisiji ili, u slučaju primjene članka 96. stavka 11., od dana stupanja na snagu odluke o izmjeni programa.
Pravila za pojedine fondove za EPFR mogu odstupati od prvog podstavka.
10. Odstupajući od stavka 9., posebne odredbe o početnom datumu prihvatljivosti mogu biti utvrđene u Uredbi o EPFRR-u.
11. Operacija može dobiti potporu iz jednog ili više ESI fondova ili jednog ili više programa i drugih instrumenata Unije, pod uvjetom da stavka izdatka koja je uključena u zahtjev za plaćanje nadoknade sredstava jednog od ESI fondova ne prima potporu drugog fonda ili instrumenta Unije ili potporu istog fonda u okviru drugog programa.
Članak 66.
Oblici potpore
ESI fondovi koriste se za davanje potpore u obliku bespovratnih sredstava, nagrada, povratne pomoći i financijskih instrumenata, ili njihovom kombinacijom.
U slučaju povratne pomoći potpora koja se vraća tijelu koje ju je dalo ili drugom nadležnom tijelu države članice vodi se na zasebnom računu ili posebno s računovodstvenim kodovima i ponovno se koristi u istu svrhu ili u skladu s ciljevima programa.
Članak 67.
Oblici bespovratnih sredstava i povratne pomoći
1. Bespovratna sredstva i povratna pomoć mogu imati bilo koji od sljedećih oblika:
(a)
nadoknada prihvatljivih troškova, nastalih i plaćenih, zajedno s, gdje je primjenjivo, doprinosima u naravi i amortizacijom;
(b)
standardne veličine jediničnih troškova;
(c)
fiksni iznosi koji nisu veći od 100 000 EUR javnog doprinosa;
(d)
financiranje primjenom fiksnih stopa, utvrđeno primjenom postotka na jednu ili više utvrđenih kategorija troškova.
Pravilima za pojedini fond mogu se ograničiti oblici bespovratnih sredstava koji su primjenjivi na pojedine operacije.
2. Odstupajući od stavka 1., dodatni oblici bespovratnih sredstava i metoda izračuna mogu biti utvrđeni u Uredbi o EFPR-u.
3. Mogućnosti iz stavka 1. mogu se kombinirati samo ako se svaka odnosi na različitu kategoriju troškova ili ako ih se koristi za različite projekte koji su dio operacije ili za uzastopne faze operacije.
4. Ako se operacija ili projekt koji je dio operacije provodi isključivo javnom nabavom radova, robe ili usluga, primjenjuje se samo stavak 1. prvi podstavak točka (a). Ako je javna nabava koja je u sklopu operacije, ili projekta koji je dio operacije, ograničena na neke kategorije troškova, mogu se primijeniti sve mogućnosti iz stavka 1.
5. Iznosi iz stavka 1. prvog podstavka točaka (b), (c) i (d) određuju se na jedan od sljedećih načina:
(a)
poštenom, pravednom i provjerljivom metodom izračuna koja se temelji na:
i.
statističkim podacima ili drugim objektivnim informacijama;
ii.
provjerenim povijesnim podacima pojedinih korisnika; ili
iii.
primjenom uobičajene računovodstvene prakse pojedinih korisnika;
(b)
u skladu s pravilima za primjenu odgovarajućih veličina jediničnih troškova, paušalnih iznosa i fiksnih stopa koje se primjenjuju u politikama Unije za sličnu vrstu operacije i korisnika;
(c)
u skladu s pravilima za primjenu odgovarajućih veličina jediničnih troškova, paušalnih iznosa i fiksnih stopa koje se primjenjuju u okviru shema za bespovratna sredstva koja u cijelosti financira država članica za sličnu vrstu operacije i korisnika;
(d)
stopama koje su utvrđene ovom Uredbom ili pravilima za pojedine fondove.
(e)
posebnim metodama za određivanje iznosa u skladu s pravilima za pojedini fond.
6. U dokumentu u kojemu su utvrđeni uvjeti za potporu za svaku operaciju određuje se metoda koja se treba primjenjivati za određivanje troškova operacije i uvjeta plaćanja bespovratnih sredstava.
Članak 68.
Financiranje primjenom fiksnih stopa za neizravne troškove i troškove osoblja za bespovratna sredstva i povratnu pomoć
1. Ako provedbom operacije nastanu neizravni troškovi, oni se mogu izračunavati fiksnom stopom na jedan od sljedećih načina:
(a)
fiksna stopa do visine od 25 % prihvatljivih izravnih troškova, pod uvjetom da se stopa računa na osnovi pravedne, nepristrane i provjerljive metode izračuna ili metode koja se primjenjuje u okviru shema za bespovratna sredstva koja u cijelosti financira država članica za sličnu vrstu operacije i korisnika;
(b)
fiksna stopa do visine od 15 % prihvatljivih izravnih troškova osoblja bez potrebe da država članica vrši računanja radi utvrđivanja važeće stope;
(c)
fiksna stopa koja se primjenjuje na prihvatljive izravne troškove na temelju postojećih metoda i pripadajućih stopa koje su u politikama Unije primjenjive za sličnu vrstu operacije i korisnika.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. o definiranju fiksne stope i povezanih metodeaiz prvog podstavka točke (c) ovog stavka.
2. Za potrebe utvrđivanja troškova osoblja u vezi s provedbom operacije važeća se satnica može izračunati dijeljenjem zadnjega dokumentiranog godišnjeg bruto iznosa troškova plaća s 1 720 sati.
Članak 69.
Posebna pravila o prihvatljivosti za bespovratna sredstva i povratnu pomoć
1. Doprinosi u naravi u obliku izvršavanja radova ili osiguravanja robe, usluga, zemljišta i nekretnina za koje nije izvršeno plaćanje u gotovini, potkrijepljeno računima ili dokumentima iste dokazne vrijednosti mogu biti prihvatljivi pod uvjetom da je to dozvoljeno u pravilima o prihvatljivosti ESI fondova i programa te da su ispunjeni svi sljedeći kriteriji:
(a)
javna potpora isplaćena u ime operacije koja uključuje doprinose u naravi po završetku operacije ne premašuje ukupne prihvatljive izdatke, isključujući doprinose u naravi;
(b)
vrijednost pripisana doprinosima u naravi ne premašuje općenito prihvaćene troškove na dotičnom tržištu;
(c)
vrijednost i dostava doprinosa mogu se neovisno procijeniti i provjeriti;
(d)
u slučaju osiguravanja zemljišta ili nekretnine može se, za potrebe ugovora o zakupu, izvršiti gotovinsko plaćanje nominalnoga godišnjeg iznosa koji ne prelazi jednu jedinicu valute države članice;
(e)
u slučaju doprinosa u naravi u obliku neplaćenog rada, vrijednost tog rada određuje se uzimajući u obzir provjereno utrošeno vrijeme i stopu nadoknade za rad jednake vrijednosti.
Vrijednost zemljišta ili nekretnine iz prvog podstavka točke (d) ovog stavka potvrđuje neovisni kvalificirani stručnjak ili propisno ovlašteno službeno tijelo i ona ne premašuje ograničenje iz stavka 3. točke (b).
2. Troškovi amortizacije mogu se smatrati prihvatljivima ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
pravila o prihvatljivosti programa to dozvoljavaju;
(b)
iznos izdataka propisno je opravdan pratećom dokumentacijom koja ima istu dokaznu vrijednost kao i računi za prihvatljive troškove kada se nadoknađuju u obliku navedenom u članku 67. stavku 1. prvom podstavku točki (a);
(c)
troškovi se odnose isključivo na razdoblje potpore operaciji;
(d)
javna bespovratna sredstva nisu doprinijela stjecanju amortizirane imovine.
3. Sljedeći troškovi nisu prihvatljivi za doprinos iz ESI fondova i iz iznosa potpore prebačenog iz Kohezijskog fonda u CEF, kako je navedeno u članku 92. stavku 6:
(a)
kamata na dug, s izuzetkom u odnosu na bespovratna sredstva dana u obliku subvencija kamatne stope ili subvencija naknada za jamstvo;
(b)
kupnja neizgrađenog zemljišta i izgrađenog zemljišta u iznosu većem od 10 % iznosa ukupnih prihvatljivih izdataka za dotičnu operaciju. Za napuštena mjesta i nekadašnja industrijska mjesta koja obuhvaćaju zgrade ta se granica povećava na 15 %. U iznimnim i propisno opravdanim slučajevima, ta se granica može podići iznad prethodno navedenih postotaka za operacije koje su povezane s očuvanjem okoliša;
(c)
porez na dodanu vrijednost, osim ako nije povrativ u okviru nacionalnog zakonodavstva o PDV-u.
Članak 70.
Prihvatljivost operacija ovisno o lokaciji
1. Operacije koje podupiru ESI fondovi, podložno odstupanjima iz stavaka 2. i 3. i pravilima za pojedine fondove, provode se u programskom području.
2. Upravljačko tijelo može prihvatiti da se operacija provodi izvan programskog područja, ali unutar Unije pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(a)
programsko područje ima koristi od operacije;
(b)
ukupni iznos koji je u okviru programa dodijeljen operacijama izvan programskog područja nije veći od 15 % potpore iz EPFRR-a, Kohezijskog fonda i EFRR-a na razini prioriteta ili od 5 % potpore iz EPFRR-a na razini programa;
(c)
odbor za praćenje dao je svoju suglasnost za dotičnu operaciju ili vrste operacija;
(d)
tijela nadležna za program u okviru kojeg se operacija podupire ispunjavaju obveze tijela nadležnih za program koje se odnose na upravljanje, nadzor i reviziju u vezi s operacijom ili sklapaju sporazume s tijelima na području na kojem se provodi operacija.
3. Za operacije koje se odnose na tehničku pomoć ili promotivne aktivnosti izdacimogu nastati izvan Unije, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz stavka 2. točke (a) i obveze povezane s upravljanjem, nadzorom i revizijom u vezi s operacijom.
4. Stavci od 1. do 3. ne primjenjuju se na programe u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”, a stavci 2. i 3. ne primjenjuju se na operacije koje se podupiru iz ESF-a.
Članak 71.
Trajnost operacija
1. Operacija koja uključuje ulaganje u infrastrukturu ili proizvodno ulaganje vraća doprinos iz ESI fondova u razdoblju od pet godina od završnog plaćanja korisniku ili u razdoblju navedenom u pravilima o državnim potporama i, gdje je primjenjivo, podliježe bilo kojem od sljedećeg:
(a)
prestanku ili premještanju proizvodne aktivnosti izvan programskog područja;
(b)
promjeni vlasništva nad predmetom infrastrukture čime se trgovačkom društvu ili javnom tijelu daje neopravdanu prednost;
(c)
značajnoj promjeni koja utječe na njezinu prirodu, ciljeve ili provedbene uvjete i zbog koje bi se doveli u pitanje njezini prvotni ciljevi.
Iznosi koji su nepropisno isplaćeni u ime operacije vraćaju se državi članici razmjerno razdoblju u kojemu zahtjevi nisu bili ispunjeni.
Države članice mogu smanjiti vremensko ograničenje iz prvog podstavka na tri godine u slučajevima koji se odnose na održavanje ulaganja ili radna mjesta koja su stvorili za MSP-ove.
2. Operacija koja uključuje ulaganje u infrastrukturu ili proizvodno ulaganje vraća doprinos iz ESI fondova ako u razdoblju od deset godina nakon završnog plaćanja korisniku, proizvodna aktivnost podliježe preseljenju izvan Unije, osim ako je korisnik MSP. Kada doprinos iz ESI fondova dolazi u obliku državnih potpora, razdoblje od deset godina zamjenjuje se rokom koji se primjenjuje prema pravilima o državnim potporama.
3. Operacije koje podupire ESF i operacije koje podupiru drugi ESI fondovi koji nisu ulaganje u infrastrukturu ili proizvodna ulaganja vraćaju doprinose iz fondova samo ako podliježu obvezi upravljanja ulaganjem u skladu s primjenjivim pravilima o državnoj potpori i u slučaju prestanka ili premještanja proizvodne aktivnosti unutar razdoblja navedenog u tim pravilima.
4. Stavci 1., 2. i 3. ne primjenjuju se na doprinose financijskim instrumentima ili iz financijskih instrumenata bilo kojoj operaciji u okviru koje proizvodna aktivnost prestaje ili se premješta zbog stečaja koji nije prijevaran.
5. Stavci 1., 2. i 3. ne primjenjuju se na fizičke osobe koje su korisnici investicijske potpore i koje, nakon završetka investicijske operacije dobiju pravo na potporu te je primaju u okviru Uredbe (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ako je dotično ulaganje izravno povezano s vrstom aktivnosti koja je određena kao prihvatljiva za potporu iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji.
GLAVA VIII.
UPRAVLJANJE I KONTROLA
POGLAVLJE I.
Sustavi upravljanja i kontrole
Članak 72.
Glavna načela sustava upravljanja i kontrole
Sustavima upravljanja i kontrole u skladu s člankom 4. stavkom 8. predviđeni su:
(a)
opis funkcija svakog tijela koje se bavi upravljanjem i kontrolom te raspodjela funkcija unutar svakog tijela;
(b)
poštovanje načela razdvajanja funkcija između takvih tijela i unutar takvih tijela;
(c)
postupci za osiguravanje ispravnosti i pravilnosti iskazanih izdataka;
(d)
računalni sustavi za računovodstvo, pohranu i prijenos financijskih podataka i podataka o pokazateljima, te praćenje i izvješćivanje;
(e)
sustavi izvješćivanja i praćenja u slučajevima kada odgovorno tijelo povjeri vršenje zadataka drugom tijelu;
(f)
postupci za reviziju djelovanja sustava upravljanja i kontrole;
(g)
sustavi i postupci za osiguravanje odgovarajućeg revizorskog traga;
(h)
sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje nepravilnosti, uključujući prijevaru, te povrat nepropisno isplaćenih iznosa zajedno s mogućim kamatama na zakašnjela plaćanja.
Članak 73.
Odgovornosti u okviru dijeljenog upravljanja
U skladu s načelom dijeljenog upravljanja države članice i Komisija odgovorne su za upravljanje programima i njihovu kontrolu u skladu sa svojim nadležnostima utvrđenima u ovoj Uredbi i pravilima za pojedine fondove.
Članak 74.
Odgovornost država članica
1. Države članice ispunjavaju obveze upravljanja, kontrole i revizije te preuzimaju odgovornosti koje iz njih proizlaze i koje su utvrđene u pravilima o dijeljenom upravljanju utvrđenima u Financijskoj uredbi i pravilima za pojedine fondove.
2. Države članice osiguravaju da su njihovi sustavi upravljanja i kontrole za programe uspostavljeni u skladu s pravilima za pojedine fondove te da ti sustavi uspješno funkcioniraju.
3. Države članice osiguravaju postojanje učinkovitih mehanizama za provjeru pritužbi na ESI fondove. Opseg, pravila i postupci takvih mehanizama odgovornost su država članica u skladu s njihovim institucionalnim i pravnim okvirom. Države članice na zahtjev Komisije ispituju žalbe podnesene Komisiji koje su obuhvaćene područjem primjene njihovih mehanizama. Države članice na zahtjev obavješćuju Komisiju o rezultatima tih ispitivanja.
4. Sve službene razmjene informacija između države članice i Komisije odvijaju se sustavom elektroničke razmjene podataka. Komisija donosi provedbene akte o uspostavi uvjeta koje treba ispunjavati sustav elektroničke razmjene podataka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
POGLAVLJE II.
Ovlasti i odgovornosti Komisije
Članak 75.
Ovlasti i odgovornosti Komisije
1. Komisija se na osnovi dostupnih informacija, uključujući podatke o određivanju tijela nadležnih za upravljanje i kontrolu, dokumente koje svake godine dostavljaju ta utvrđena tijela u skladu s člankom 59. stavkom 5. Financijske uredbe, izvješća o kontroli, godišnja izvješća o provedbi i revizije koje provode nacionalna tijela i tijela Unije uvjerava da su države članice uspostavile sustave upravljanja i kontrole koji su u skladu s ovom Uredbom i pravilima za pojedine fondove te da ti sustavi učinkovito funkcioniraju tijekom provedbe programa.
2. Dužnosnici Komisije ili njezini ovlašteni predstavnici mogu provesti revizije ili provjere na licu mjesta ako su nadležno nacionalno tijelo o tome obavijestili najmanje 12 radnih dana unaprijed, osim u hitnim slučajevima. Komisija poštuje načelo proporcionalnosti uzimajući u obzir potrebu izbjegavanja neopravdanog udvostručavanja revizija ili provjera koje izvršava država članica, razinu rizika na proračun Unije i potrebu da se administrativni teret za korisnike svede na najmanju moguću mjeru u skladu s pravilima za pojedine fondove. Predmet tih revizija ili provjera može biti provjera učinkovitog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole u programu ili nekom njegovom dijelu, u operacijama i ocjenama dobrog financijskog upravljanja operacijama ili programima. Službenici ili ovlašteni predstavnici države članice mogu sudjelovati u takvim revizijama ili provjerama.
Dužnosnici Komisije ili njezini ovlašteni predstavnici, kojima je propisno dana ovlast za provođenje revizija ili provjera na licu mjesta, imaju pristup svim potrebnim evidencijama, dokumentima i metapodacima neovisno o mediju u kojem su pohranjeni, u vezi s operacijama koje podupiru ESI fondovi ili sa sustavima upravljanja i kontrole. Države članice na zahtjev Komisije dostavljaju preslike takve evidencije, dokumenata i metapodataka.
Ovlasti navedene u ovom stavku ne utječu na primjenu nacionalnih odredaba kojima se zadržavaju određena djelovanja za posebno imenovane službenike u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Službenici i ovlašteni predstavnici Komisije ne sudjeluju u, između ostalog, kućnim posjetima ili službenom ispitivanju osoba u okviru nacionalnog zakonodavstva. Međutim, takvi službenici i ovlašteni predstavnici imaju pristup informacijama koje su dobivene na taj način ne dovodeći u pitanje nadležnost nacionalnih sudova i uz potpuno poštovanje temeljnih prava predmetnih pravnih subjekata.
3. Komisija od države članice može zahtijevati da poduzme mjere potrebne kako bi se osiguralo učinkovito funkcioniranje njezinih sustava upravljanja i kontrole ili točnost izdataka u skladu s pravilima za pojedine fondove.
GLAVA IX.
FINANCIJSKO UPRAVLJANJE, PREGLED I PRIHVAĆANJE RAČUNA, FINANCIJSKE KOREKCIJE, OPOZIV ODOBRENIH SREDSTAVA
POGLAVLJE I.
Financijsko upravljanje
Članak 76.
Proračunske obveze
Proračunske obveze Unije u vezi sa svakim programom izvršavaju se u godišnjim obrocima za svaki fond u razdoblju između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2020. Proračunske obveze povezane s pričuvom za ostvarenje postignuća u svakom programu izvršavaju se odvojeno od dodjele ostatka sredstava za program.
Odluka Komisije o usvajanju programa predstavlja odluku o financiranju u smislu članka 84. stavka 2. Financijske uredbe i, nakon obavijesti dotičnoj državi članici, zakonsku obvezu u smislu te Uredbe.
Za svaki program proračunska obveza za prvi obrok slijedi nakon što Komisija usvoji program.
Komisija izvršava proračunske obveze za naredne obroke prije 1. svibnja svake godine na temelju odluke iz drugog stavka ovog članka, osim ako se primjenjuje članak 16. Financijske uredbe.
Nakon primjene okvira za procjenu ostvarenja postignuća u skladu s člankom 22., kada prioriteti ne dosegnu svoje ključne etape, Komisija prema potrebi opoziva odgovarajuća sredstva dodijeljena dotičnim programima u sklopu pričuve za ostvarenje postignuća i ponovo ih stavlja na raspolaganje programima za koje su sredstva povećana kao rezultat izmjene koju je Komisija odobrila u skladu s člankom 22. stavkom 5.
Članak 77.
Zajednička pravila za plaćanje
1. Komisija plaća doprinos iz ESI fondova za svaki program u skladu s proračunskim odobrenim sredstvima i ovisno o raspoloživom financiranju. Svako se plaćanje knjiži na prvu raspoloživu proračunsku obvezu dotičnog fonda.
2. Plaćanja povezana s obvezama iz pričuve za ostvarenje postignuća ne isplaćuju se prije konačne dodjele pričuve za ostvarenje postignuća, u skladu s člankom 22. stavcima 3. i 4.
3. Plaćanja imaju oblik predfinanciranja, međuplaćanja i konačne isplate.
4. Za oblike potpore iz članka 67. stavka 1. prvog podstavka točaka (b), (c) i (d) te članaka 68. i 69. troškovi izračunani na primjenjivoj osnovi smatraju se prihvatljivim izdacima.
Članak 78.
Zajednička pravila za izračun međuplaćanja i konačne isplate
U pravilima za pojedine fondove utvrđuju se pravila za izračun iznosa koji se vraća u obliku međuplaćanja i konačne isplate. Taj iznos je funkcija posebne stope sufinanciranja koja se primjenjuje na prihvatljive izdatke.
Članak 79.
Zahtjevi za plaćanje
1. U pravilima za pojedine fondove utvrđuje se posebni postupak za zahtjeve za plaćanje s obzirom na svaki ESI fond, kao i informacije koje treba podnijeti.
2. Zahtjev za plaćanje koji treba podnijeti Komisiji sadrži sve informacije koje su potrebne kako bi Komisija pripremila račune u skladu s člankom 68. stavkom 3. Financijske uredbe.
Članak 80.
Korištenje eura
Iznosi utvrđeni u programima koje dostavljaju države članice, predviđeni izdaci, izvještaji o izdacima, zahtjevi za plaćanje, računi i izdaci koji se navode u godišnjem i završnom izvješću o provedbi izražavaju se u eurima.
Članak 81.
Plaćanje početnog predfinanciranja
1. Nakon odluke u kojoj usvaja program, Komisija plaća iznos početnog predfinanciranja za cijelo programsko razdoblje. Iznos početnog predfinanciranja isplaćuje se obročno u skladu s proračunskim potrebama. Iznos obroka određuje se u pravilima za pojedine fondove.
2. Početno predfinanciranje koristi se samo za plaćanja korisnicima tijekom provedbe programa. Ono se za te potrebe bez odgađanja stavlja na raspolaganje nadležnom tijelu.
Članak 82.
Poravnanje početnog predfinanciranja
Iznos isplaćen kao početno predfinanciranje u cijelosti se poravnava u računima Komisije ne kasnije od zaključenja programa.
Članak 83.
Prekid roka za plaćanje
1. Rok za plaćanje u slučaju međuplaćanja može prekinuti dužnosnik za ovjeravanje delegiranjem ovlasti u smislu Financijske uredbe na najviše šest mjeseci ako:
(a)
nakon informacija koje dostavi nacionalno revizorsko tijelo ili revizorsko tijelo Unije postoji jasan dokaz koji ukazuje na znatne nedostatke u radu sustava upravljanja i kontrole;
(b)
službenik za ovjeravanje delegiranjem mora provesti dodatne provjere slijedom informacija koje primi, a koje tog službenika upozoravaju na to da su izdaci u zahtjevu za plaćanje povezani s nepravilnošću koja ima ozbiljne financijske posljedice;
(c)
nije dostavljen jedan od dokumenata koji se zahtijevaju u članku 59. stavku 5. Financijske uredbe.
Država članica može se složiti s produljenjem razdoblja prekida na tri dodatna mjeseca.
Pravilima za pojedine fondove za EFPR mogu se utvrditi dodatni temelji za prekid plaćanja zbog neispunjavanja obveza u okviru zajedničke ribarstvene politike, koji trebaju biti proporcionalni, uzimajući u obzir prirodu, ozbiljnost, trajanje i opetovanost neispunjavanja obveza.
2. Dužnosnik za ovjeravanje delegiranjem ograničava prekid na dio izdataka obuhvaćen zahtjevom za plaćanje na koji su utjecali elementi iz stavka 1. prvog podstavka, osim ako nije moguće identificirati onaj dio izdataka na koji su utjecali. Dužnosnik za ovjeravanje delegiranjem odmah pisanim putem obavješćuje državu članicu i upravljačko tijelo o razlogu prekida i traži od njih da riješe tu situaciju. Prekid okončava dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti čim budu poduzete potrebne mjere.
POGLAVLJE II.
Pregled i prihvaćanje računa
Članak 84.
Rok za pregled i prihvaćanje računa od strane Komisije
Do 31. svibnja godine koja slijedi nakon obračunskog razdoblja, Komisija u skladu s člankom 59. stavkom 6. Financijske uredbe primjenjuje postupke pregleda i prihvaćanja računa i obavješćuje državu članicu o tome prihvaća li da su računi potpuni, točni i istiniti u skladu s pravilima za pojedine fondove.
POGLAVLJE III.
Financijske korekcije
Članak 85.
Financijske korekcije Komisije
1. Komisija vrši financijske korekcije otkazivanjem cijelog ili dijela doprinosa Unije programu i od države članice zahtijeva povrat sredstava kako bi se iz financiranja Unije isključili izdaci kojima se krši primjenjivo pravo.
2. Kršenje primjenjivog prava dovodi do financijske korekcije samo u vezi s izdatkom koji je prijavljen Komisiji i ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
kršenje je utjecalo na odabir operacija od strane nadležnog tijela za potporu ESI fondova ili u slučaju kada zbog prirode kršenja nije moguće odrediti taj učinak ali postoji dokazan rizik da je kršenje imalo takav učinak;
(b)
kršenje je utjecalo na utrošeni iznos koji je prijavljen za nadoknadu iz proračuna Unije ili u slučaju kada zbog prirode kršenja nije moguće odrediti količinu financijskog učinka ali postoji dokazan rizik da je kršenje imalo takav učinak.
3. Pri odlučivanju o financijskoj korekciji iz stavka 1. Komisija poštuje načelo proporcionalnosti uzimajući u obzir prirodu i ozbiljnost kršenja primjenjivog prava i njegove financijske posljedice na proračun Unije. Komisija obavješćuje Europski parlament o donesenim odlukama o primjeni financijskih korekcija.
4. Kriteriji i postupci primjene financijskih korekcija utvrđuju se u pravilima za pojedine fondove.
POGLAVLJE IV.
Opoziv odobrenih sredstava
Članak 86.
Načela
1. Svi se programi podvrgavaju postupku opoziva odobrenih sredstava koji je uspostavljen na temelju toga da se opozivaju iznosi povezani s preuzetom obvezom koji nisu obuhvaćeni predfinanciranjem ili zahtjevom za plaćanje u okviru utvrđenog razdoblja, uključujući svaki zahtjev za plaćanjem koji je u cijelosti ili djelomično predmetom prekida roka plaćanja ili obustave plaćanja.
2. Preuzeta obveza koja se odnosi na posljednju godinu tog razdoblja opoziva se u skladu s pravilima koja treba slijediti pri zaključivanju programa.
3. U pravilima za pojedine fondove navodi se točna primjena pravila opoziva za svaki ESI fond.
4. Bilo koji dio preuzetih obveza koji je još otvoren opoziva se ako bilo koji od dokumenata koji se traže za zaključenje nije podnesen Komisiji do rokova utvrđenih u pravilima za pojedine fondove.
5. Proračunske obveze u vezi s pričuvom za ostvarenje postignuća podliježu isključivo postupku opoziva iz stavka 4.
Članak 87.
Izuzeće od opoziva odobrenih sredstava
1. Iznos na koji se opoziv odnosi umanjuje se za iznose jednake onom dijelu proračunskih izdvajanja za koje:
(a)
su operacije obustavljene sudskim postupkom ili upravnom žalbom sa suspenzivnim učinkom; ili
(b)
nije bilo moguće izraditi zahtjev za plaćanje zbog više sile koja je ozbiljno utjecala na provedbu cijelog ili dijela programa.
Nacionalna tijela vlasti koja se pozivaju na višu silu u skladu s prvim podstavkom točkom (b) moraju dokazati njezine izravne posljedice na provedbu cijelog ili dijela programa.
Za potrebe prvog podstavka točaka (a) i (b), umanjenje može se zatražiti jednom ako su obustava ili viša sila trajale ne dulje od godine dana, ili onoliko puta koliko odgovara trajanju više sile ili broju godina između datuma sudske ili upravne odluke kojom se suspendira provedba operacije i datuma konačne sudske ili upravne odluke.
2. Država članica do 31. siječnja Komisiji šalje informacije o izuzećima iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b) za iznos koji se mora prijaviti do završetka prethodne godine.
Članak 88.
Postupak
1. Komisija pravovremeno obavješćuje državu članicu i upravljačko tijelo kada god postoji rizik od primjene pravila opoziva odobrenih sredstava u skladu s člankom 86.
2. Na osnovi informacija koje primi od 31. siječnja Komisija državu članicu i upravljačko tijelo obavješćuje o iznosu na koji se odnosi opoziv koji proizlazi iz tih informacija.
3. Država članica ima na raspolaganju dva mjeseca da pristane na iznos koji će biti opozvan ili da dostavi svoje primjedbe.
4. Država članica do 30. lipnja Komisiji podnosi revidiran financijski plan u kojemu se za dotičnu financijsku godinu navodi umanjeni iznos potpore za jedan ili više prioriteta programa, uzimajući u obzir raspodjelu po fondovima i, prema potrebi, kategorijama regija. Ako se plan ne podnese, Komisija revidira financijski plan tako što za dotičnu financijsku godinu smanjuje doprinos iz ESI fondova. To smanjenje razmjerno se raspoređuje među svim prioritetima.
5. Komisija najkasnije 30. rujna provedbenim aktima mijenja odluku o usvajanju programa.
DIO TREĆI
OPĆE ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA EFRR, ESF I KOHEZIJSKI FOND
GLAVA I.
CILJEVI I FINANCIJSKI OKVIR
POGLAVLJE I.
Zadaća, ciljevi i geografski opseg potpore
Članak 89.
Zadaća i ciljevi
1. Fondovi doprinose razvoju i provedbi mjera Unije koje vode jačanju njezine ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije u skladu s člankom 174. UFEU-a.
Mjere koje se podupiru fondovima također doprinose ostvarenju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast.
2. U svrhu zadaće iz stavka 1., određeni su sljedeći ciljevi:
(a)
„Ulaganje za rast i radna mjesta” u državama članicama i regijama, uz potporu fondova; i
(b)
„Europska teritorijalna suradnja”, uz potporu ERDF-a.
Članak 90.
Cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta”
1. Strukturnim fondovima podržava se cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” u svim regijama koje odgovaraju razini 2 zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku („regije razine NUTS 2”) uspostavljenoj Uredbom (EZ) br. 1059/2003, kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 105/2007.
2. Sredstva za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” raspodjeljuju se između sljedećih triju kategorija regija razine NUTS 2:
(a)
slabije razvijene regije, čiji je BDP po stanovniku manji od 75 % prosječnog BDP-a država EU-27;
(b)
tranzicijske regije, čiji je BDP po stanovniku između 75 % i 90 % prosječnog BDP-a država EU-27;
(c)
razvijenije regije, čiji je BDP po stanovniku veći od 90 % prosječnog BDP-a država EU-27.
Razvrstavanje regija prema jednoj od triju kategorija regija određuje se na osnovi toga u kakvom su odnosu BDP po stanovniku svake regije, izmjeren prema paritetu kupovne moći (PKM) i izračunan na temelju podataka Unije za razdoblje od 2007. do 2009., i prosječni BDP država EU-27 za isto referentno razdoblje.
3. Kohezijski fond daje potporu onim državama članicama čiji je BND po stanovniku, izmjeren prema PKM-u i izračunan na temelju podataka Unije za razdoblje od 2008. do 2010., manji od 90 % prosječnog BND-a po stanovniku država EU-27 za isto referentno razdoblje.
Države članice koje 2013. ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda, ali čiji nominalni BND po stanovniku premašuje 90 % prosječnog BND-a po stanovniku država EU-27, kako je izračunano u skladu s prvim podstavkom, primaju potporu iz Kohezijskog fonda na prijelaznoj i posebnoj osnovi.
4. Odmah nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija provedbenim aktom donosi odluku u kojoj navodi popis regija koje ispunjavaju kriterije triju kategorija regija iz stavka 2. te popis država članica koje ispunjavaju kriterije iz stavka 3. Taj popis vrijedi od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
5. Komisija u 2016. godini ispituje zadovoljavaju li države članice uvjete za dobivanje potpore iz Kohezijskog fonda na temelju podataka Unije za BND država EU-27 za razdoblje između 2012. i 2014. One države članice čiji je nominalni BND po stanovniku ispod 90 % prosječnog BND-a po stanovniku država EU-27 postaju iznova prihvatljive za dobivanje potpore iz Kohezijskog fonda, a one države članice koje su bile prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda i čiji nominalni BND po stanovniku premašuje 90 % prestaju biti prihvatljive i dodjeljuje im se potpora iz Kohezijskog fonda na prijelaznoj i posebnoj osnovi.
POGLAVLJE II.
Financijski okvir
Članak 91.
Sredstva za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju
1. Sredstva za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju dostupna za proračunsku obvezu za razdoblje 2014. - 2020. iznose 325 145 694 739 EUR prema cijenama iz 2011., u skladu s godišnjom raščlambom prikazanom u Prilogu VI., od čega 322 145 694 739 EUR predstavlja ukupna sredstva dodijeljena EFRR-u, ESF-u i Kohezijskom fondu, a 3 000 000 000 EUR predstavlja posebnu dodjelu za Inicijativu za zapošljavanje mladih. U svrhu programiranja i kasnijeg uključivanja u opći proračun Unije, iznos sredstava za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju indeksira se za 2 % godišnje.
2. Komisija donosi odluku, provedbenim aktom, u kojoj se određuje godišnja raščlamba ukupnih sredstava po državi članici u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” i cilja „Europska teritorijalna suradnja” te godišnja raščlamba sredstava posebne dodjele za Inicijativu za zapošljavanje mladih po državi članici zajedno s popisom prihvatljivih regija u skladu s kriterijima i metodologijom koji su određeni u Prilogu VII. odnosno Prilogu VIII., ne dovodeći u pitanje stavak 3. ovog članka ni članak 92. stavak 8.
3. 0,35 % ukupnih sredstava nakon izuzimanja potpore za CEF iz članka 92. stavka 6. i pomoći za najugroženije osobe iz članka 92. stavka 7. dodjeljuje se tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije.
Članak 92.
Sredstva za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” i cilj „Europska teritorijalna suradnja”
1. Sredstva za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” iznose 96,33 % ukupnih sredstava (tj. ukupno 313 197 435 409 EUR) i dodjeljuju se kako slijedi:
(a)
52,45 % (tj. ukupno 164 279 015 916 EUR) za slabije razvijene regije;
(b)
10,24 % (tj. ukupno 32 084 931 311 EUR) za tranzicijske regije;
(c)
15,67 % (tj. ukupno 49 084 308 755 EUR) za razvijenije regije;
(d)
21,19 % (tj. ukupno 66 362 384 703 EUR) za države članice koje primaju potporu iz Kohezijskog fonda;
(e)
0,44 % (tj. ukupno 1 386 794 724 EUR) kao dodatno financiranje za najudaljenije regije utvrđene u članku 349. UFEU-a i regije razine NUTS 2 koje ispunjavaju kriterije iz članka 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994.
2. Osim iznosa navedenog u članku 91. i stavku 1. ovog članka, za godine 2014. i 2015., dodatni iznos od 94 200 000 EUR odnosno 92 400 000 EUR stavlja se na raspolaganje kao što je utvrđeno u „Dodatnim prilagodbama” u okviru Priloga VII. Ti se iznosi utvrđuju u odluci Komisije iz članka 91. stavka 2.
3. Godine 2016. Komisija u svojoj tehničkoj prilagodbi za 2017. godinu u skladu s člancima 4. i 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 pregledava ukupne dodjele u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” svake države članice za razdoblje 2017. - 2020. te primjenjuje način dodjele utvrđen u stavcima 1. do 16. Priloga VII. na temelju najnovijih dostupnih statističkih podataka i na temelju usporedbe, za države članice podložne ograničenju, između kumulativnog nacionalnog BDP-a za godine 2014. i 2015. i kumulativnog nacionalnog BDP-a za isto razdoblje 2012. u skladu sa stavkom 10. Priloga VII. Kada postoji kumulativna divergencija od više od +/-5 % između pregledane raspodjele sredstava i ukupne raspodjele sredstava, ukupna raspodjela sredstava prilagođava se prema tome. U skladu s člankom 5. Uredbe (EU, Euratom), br. 1311/2013, prilagodbe se dijele u jednakim omjerima tijekom godina 2017. - 2020., a gornja granica financijskog okvira mijenja se na odgovarajući način. Ukupni neto učinak prilagodbe, pozitivan ili negativan, ne prelazi 4 000 000 000 EUR. Nakon tehničke prilagodbe Komisija donosi odluku provedbenim aktima u kojoj se određuje revidirana godišnja raščlamba ukupnih sredstava za svaku državu članicu.
4. Kako bi se osiguralo da je dovoljno ulaganja usmjereno na zapošljavanje mladih, mobilnost radne snage, znanje, socijalnu uključenost i borbu protiv siromaštva, udio sredstava strukturnih fondova za programiranje operativnih programa u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” koji se dodjeljuje ESF-u u svakoj državi članici nije manji od odgovarajućeg udjela ESF-a za tu državu članicu utvrđenog u operativnim programima za ciljeve konvergencije, regionalne konkurentnosti i zapošljavanja za programsko razdoblje od 2007. do 2013. Tome se udjelu dodaje dodatan iznos za svaku državu članicu koji se određuje u skladu s metodom iz Priloga IX. kako bi se osiguralo da udio ESF-a kao postotak ukupnih kombiniranih sredstava za fondove na razini Unije, isključujući potporu iz Kohezijskog fonda za prometnu infrastrukturu u okviru CEF-a iz stavka 6. i potporu iz strukturnih fondova za pomoć najsiromašnijima iz stavka 7. u državama članicama nije manji od 23,1 %. Za potrebe ovog stavka, ulaganje iz ESF-a u Inicijativu za zapošljavanje mladih smatra se dijelom potpore iz strukturnih fondova dodijeljene ESF-u.
5. Sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih iznose 3 000 000 000 EUR iz posebnih sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih i najmanje 3 000 000 000 EUR iz ciljanog ulaganja ESF-a.
6. Iznos potpore iz Kohezijskog fonda koja se treba prenijeti u CEF iznosi 10 000 000 000 EUR. Potrošit će se na projekte prometne infrastrukture u skladu s Uredbom (EU) br. 1316/2013 isključivo u državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda.
Komisija donosi odluku provedbenim aktom u kojoj se određuje iznos za prijenos sredstava iz Kohezijskog fonda svake države članice u CEF, koji će se odrediti razmjerno za cijelo razdoblje. Na odgovarajući se način smanjuje dodjela sredstava iz Kohezijskog fonda za svaku državu članicu.
Godišnja odobrena sredstva koja odgovaraju potpori iz Kohezijskog fonda iz prvog podstavka unose se u odgovarajuće proračunske stavke CEF-a počevši s proračunskim aktivnostima za 2014.
Iznos prenesen iz Kohezijskog fonda u CEF naveden u prvom podstavku realizira se objavom posebnih poziva za projekte kojima će se ostvariti osnovne mreže ili za projekte i horizontalne aktivnosti utvrđene u dijelu I. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1316/2013.
Pravila koja se primjenjuju na sektor prometa u okviru Uredbe (EU) br. 1316/2013 primjenjuju se na posebne pozive iz četvrtog podstavka. Do 31. prosinca 2016. odabirom projekata prihvatljivih za financiranje poštuje se nacionalna raspodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda. Od 1. siječnja 2017. sredstva prenesena u CEF koja nisu vezana za projekt prometne infrastrukture stavljaju se na raspolaganje svim državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda kako bi se financirali projekti prometne infrastrukture u skladu s Uredbom (EU) br. 1316/2013.
Kako bi se poduprle države članice prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda, koje mogu imati poteškoća u osmišljavanju projekata koji su dovoljno ozbiljni, kvalitetni, ili oboje, te koji imaju dovoljno dodane vrijednosti za Uniju, posebna se pozornost pridaje mjerama za potporu programa čiji je cilj jačanje institucionalnih kapaciteta i učinkovitost javnih uprava u pogledu izrade i provedbe projekata koji su nabrojeni u dijelu I. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1316/2013. Kako bi se osigurala maksimalna iskoristivost prenesenih sredstava u svim državama članicama koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda, Komisija može organizirati dodatne pozive.
7. Potpora iz strukturnih fondova za pomoć najugroženijim osobama u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” iznosi ne manje od 2 500 000 000 EUR i države članice mogu je dobrovoljno povećati, dodatnim potporama, za najviše 1 000 000 000 EUR.
Komisija provedbenim aktom donosi odluku o iznosu koji se treba prenijeti iz sredstava koje strukturni fondovi dodijele svakoj državi članici za pomoć najugroženijim osobama za cijelo razdoblje. Sredstva koje strukturni fondovi dodijele svakoj državi članici smanjuju se na odgovarajući način, na temelju razmjernog smanjenja prema kategoriji regija.
Godišnja odobrena sredstva za potporu iz strukturnih fondova iz prvog podstavka unose se u odgovarajuće proračunske stavke instrumenta za pomoć za najugroženije osobe počevši s proračunskim aktivnostima za 2014.
8. 330 000 000 EUR sredstava iz strukturnih fondova za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” dodjeljuje se inovativnim mjerama u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije u području održivog urbanog razvoja.
9. Sredstva za cilj „Europska teritorijalna suradnja” iznose 2,75 % ukupnih sredstava koja su raspoloživa za proračunsku obvezu iz fondova za razdoblje 2014. - 2020. (tj. ukupno 8 948 259 330 EUR).
10. Za potrebe ovog članka, članaka 18., 91., 93., 95., 99. i 120., Priloga I. i Priloga X. ove Uredbe, članka 4. Uredbe o EFRR-u, članka 4. i članaka od 16. do 23. Uredbe o ESF-u te članka 3. stavka 3. Uredbe o ETS-u, najudaljenija regija Mayotte smatra se regijom razine NUTS 2 čime potpada pod kategoriju slabije razvijenih regija. Za potrebe članka 3. stavaka 1. i 2. Uredbe o ETS-u, regije Mayotte i Saint Martin smatraju se regijama razine NUTS 3.
Članak 93.
Neprenosivost sredstava između kategorija regija
1. Ukupna odobrena sredstva dodijeljena svakoj državi članici za slabije razvijene regije, tranzicijske regije i razvijenije regije ne mogu se prenositi između navedenih kategorija regija.
2. Odstupajući od stavka 1., Komisija može prihvatiti, u propisno opravdanim okolnostima koje su povezane s provedbom jednog tematskog cilja ili više njih, prijedlog države članice iz njezina prvog podnošenja sporazuma o partnerstvu ili, u propisno opravdanim okolnostima, u trenutku raspodjele sredstava za pričuvu za ostvarenje postignuća, ili tijekom veće revizije sporazuma o partnerstvu, da se do 3 % ukupnih odobrenih sredstava za kategoriju regija prenese na druge kategorije regija.
Članak 94.
Neprenosivost sredstava među ciljevima
1. Ukupna odobrena sredstva dodijeljena svakoj državi članici u odnosu na cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” i cilj „Europska teritorijalna suradnja” nisu prenosiva između tih ciljeva.
2. Odstupajući od stavka 1. Komisija može, kako bi poduprla djelotvoran doprinos fondova misijama iz članka 89. stavka 1., u propisno opravdanim okolnostima, i podložno uvjetu utvrđenom u stavku 3., prihvatiti provedbenim aktima prijedlog države članice iz njezina prvog podnošenja sporazuma o partnerstvu da prenese dio svojih odobrenih sredstava za cilj „Europska teritorijalna suradnja” cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta”.
3. Udio cilja „Europska teritorijalna suradnja” u državi članici koja daje prijedlog iz stavka 2. nije manji od 35 % ukupno raspodijeljenih sredstava toj državi članici u odnosu na cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” i cilj „Europska teritorijalna suradnja” te nakon prijenosa nije manji od 25 % tog ukupnog iznosa.
Članak 95.
Dodatnost
1. Za potrebe ovog članka i Priloga X. primjenjuju se sljedeće definicije:
(1)
„bruto investicije u fiksni kapital” znači neto povećanja fiksne aktive rezidentnih proizvođača tijekom određenog razdoblja i određeni dodaci vrijednosti neproizvedene aktive ostvareni proizvodnom djelatnošću proizvođača ili institucionalnih jedinica, u skladu s definicijom iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 2223/96 (37);
(2)
„fiksna aktiva” znači materijalna ili nematerijalna sredstva proizvedena kao ostvarenja procesa proizvodnje koja se sama višekratno ili kontinuirano koriste u procesima proizvodnje u razdoblju duljem od godine dana;
(3)
„država” znači ukupnost institucionalnih jedinica koje, uz izvršavanje svojih političkih odgovornosti i uloge na području uređenja gospodarstva, proizvode prvenstveno netržišne usluge (moguće robu) za individualnu ili kolektivnu potrošnju te preraspodjeljuju prihode i bogatstvo;
(4)
„javni ili ekvivalentni strukturni rashodi” znači bruto investicije u fiksni kapital države.
2. Potpora fondova cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” ne zamjenjuje javne ili ekvivalentne strukturne rashode države članice.
3. Države članice održavaju javne ili ekvivalentne strukturne rashode za razdoblje od 2014. do 2020. barem na razini koja prosječno godišnje odgovara referentnoj razini iz sporazuma o partnerstvu.
Pri utvrđivanju referentne razine iz prvog podstavka Komisija i države članice uzimaju u obzir opće makroekonomske uvjete i posebne ili iznimne okolnosti poput privatizacije, iznimne razine javnih ili ekvivalentnih strukturnih rashoda države članice u programskom razdoblju od 2007. do 2013. godine i razvoja drugih pokazatelja javnih ulaganja. Također uzimaju u obzir promjene nacionalnih dodijeljenih sredstava iz fondova u odnosu na razdoblje između 2007. i 2013. godine.
4. Samo u državama članicama u kojima slabije razvijene i tranzicijske regije obuhvaćaju najmanje 15 % ukupnog stanovništva provjerava se je li se u tom razdoblju održala razina javnih ili ekvivalentnih strukturnih rashoda u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”.
U državama članicama u kojima slabije razvijene i tranzicijske regije obuhvaćaju najmanje 65 % ukupnog stanovništva provjera se provodi na nacionalnoj razini.
U državama članicama u kojima slabije razvijene i tranzicijske regije obuhvaćaju više od 15 % i manje od 65 % ukupnog stanovništva provjera se provodi na nacionalnoj razini i regionalnoj razini. U tu svrhu, države članice Komisiji dostavljaju informacije o izdacima u slabije razvijenim i tranzicijskim regijama u svakoj fazi procesa provjere.
5. Provjera koja se odnosi na održavanje razine javnih ili ekvivalentnih strukturnih rashoda u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” provodi se prilikom podnošenja sporazuma o partnerstvu („ex ante provjera”), 2018. („provjera na sredini razdoblja”) i 2012. („ex post provjera”).
Podrobna pravila o provjeri i dodatnosti navedena su u točki 2. Priloga X.
6. Ako Komisija utvrdi tijekom ex post provjere da država članica nije zadržala referentnu razinu javnih ili ekvivalentnih strukturnih rashoda u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” koja je utvrđena u sporazumu o partnerstvu i kao što je utvrđeno Prilogom X., Komisija može, u odnosu na stupanj nesukladnosti, napraviti financijsku korekciju usvajanjem odluke putem provedbenog akta. Prilikom odlučivanja toga hoće li napraviti financijsku korekciju Komisija uzima u obzir je li se gospodarska situacija države članice znatno promijenila od provjere na sredini razdoblja. Podrobna pravila o stupnjevima financijskih korekcija navedena su u točki 3. Priloga X.
7. Stavci od 1. do 6. ne primjenjuju se na programe u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”.
GLAVA II.
PROGRAMIRANJE
POGLAVLJE I.
Opće odredbe o fondovima
Članak 96.
Sadržaj, usvajanje i izmjena operativnih programa u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”
1. Operativni program sastoji se od prioritetnih osi. Prioritetna os odnosi se na jedan fond i jednu kategoriju regije, osim u slučaju Kohezijskog fonda, te, ne dovodeći u pitanje članak 59., odgovara tematskom cilju i obuhvaća jedan ili više prioriteta ulaganja za taj tematski cilj, u skladu s pravilima za pojedine fondove. Prema potrebi i kako bi se povećali njezin učinak i djelotvornost u okviru tematski usklađenog integriranog pristupa, prioritetna os može:
(a)
se odnositi na više od jedne kategorije regija;
(b)
kombinirati jedan ili više komplementarnih prioriteta ulaganja iz EFRR-a, Kohezijskog fonda ili ESF-a u jednom tematskom cilju;
(c)
u valjano obrazloženim okolnostima, kombinirati jedan ili više komplementarnih prioriteta ulaganja iz različitih tematskih ciljeva kako bi se ostvariomaksimalan doprinos toj prioritetnoj osi;
(d)
za ESF, kombinirati prioritete ulaganja iz različitih tematskih ciljeva navedenih u članku 9. prvom stavku točkama 8., 9., 10. i 11. kako bi se olakšao njihov doprinos drugim prioritetnim osima te kako bi se provela socijalna inovacija i prekogranična suradnja.
Države članice mogu kombinirati dvije ili više mogućnosti iz točaka od (a) do (d).
2. Operativni program doprinosi strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast te ostvarivanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije te se njime utvrđuje:
(a)
opravdanost izbora tematskih ciljeva, odgovarajućih prioriteta ulaganja i dodijeljenih financijskih sredstava, uzimajući u obzir sporazum o partnerstvu, na temelju utvrđivanja regionalnih te, prema potrebi, nacionalnih potreba, uključujući potrebu odgovaranja na izazove utvrđene u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju donesenima u skladu s odredbama članka 121. stavka 2. UFEU-a te relevantnim preporukama Vijeća donesenima u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a, uzimajući u obzir ex ante evaluaciju u skladu s člankom 55.;
(b)
za svaku prioritetnu os osim tehničke pomoći:
i.
prioriteti ulaganja i odgovarajući specifični ciljevi;
ii.
kako bi se ojačala usmjerenost na rezultate programiranja, očekivane rezultate za specifične ciljeve te odgovarajuće pokazatelje rezultata, s osnovnom vrijednošću i ciljnom vrijednošću, kvantificiranima prema potrebi, a u skladu s pravilima za pojedine fondove;
iii.
opis vrste i primjera aktivnosti koje treba podržati u svakom prioritetu ulaganja te njihov očekivani doprinos specifičnim ciljevima iz točke i., uključujući osnovna načela odabira operacija te, prema potrebi, utvrđivanje osnovnih ciljnih skupina, specifičnih ciljnih teritorija i vrsta korisnika, te planirano korištenje financijskih instrumenata i velikih projekata;
iv.
pokazatelje ostvarenja, uključujući kvantificiranu ciljnu vrijednost, za koje se očekuje da će doprinijeti rezultatima u skladu s pravilima za pojedine fondove za svaki prioritet ulaganja;
v.
utvrđivanje provedbenih koraka te financijskih pokazatelja i pokazatelja ostvarenja, te, kad je prikladno, pokazatelja rezultata, koji imaju ulogu etapa i ciljeva okvira za procjenu ostvarenja postignuća u skladu s člankom 21. stavkom 1. i Prilogom II.;
vi.
odgovarajuće kategorije intervencija na temelju nomenklature koju je usvojila Komisija i okvirne raščlambe sredstava iz programa;
vii.
prema potrebi, sažetak planiranoga korištenja tehničke pomoći, uključujući, gdje je potrebno, aktivnost jačanja administrativnih kapaciteta tijela uključenih u upravljanje i kontrolu programa i korisnika;
(c)
za svaku prioritetnu os u vezi s tehničkom pomoći:
i.
specifične ciljeve;
ii.
očekivani rezultat za svaki specifični cilj te, u opravdanim okolnostima s obzirom na sadržaj aktivnosti, odgovarajuće pokazatelje rezultata, s osnovnom vrijednošću i ciljnom vrijednošću, u skladu s pravilima za pojedine fondove;
iii.
opis aktivnosti koje treba poduprijeti te njihov očekivani doprinos specifičnim ciljevima iz točke i.;
iv.
pokazatelje ostvarenja za koje se očekuje da će doprinijeti rezultatima;
v.
odgovarajuće kategorije intervencija na temelju nomenklature koju je usvojila Komisija i okvirnu raščlambu sredstava iz programa;
Točka ii. ne primjenjuje se kad doprinos Unije prioritetnoj osi ili osima koje se odnose na tehničku pomoć u operativnom programu ne premašuje 15 000 000 EUR.
(d)
plan financiranja koji sadrži sljedeće tablice:
i.
tablice u kojima je za svaku godinu specificiran ukupni predviđeni iznos odobrenih financijskih sredstava za doprinos iz svakog od fondova, u skladu s člancima 60., 120. i 121., u kojima su određeni iznosi u vezi s pričuvom za ostvarenje postignuća;
ii.
tablice u kojima je specificiran ukupni iznos odobrenih financijskih sredstava za doprinos iz svakog od fondova i nacionalno sufinanciranje, u kojima su određeni iznosi u vezi s pričuvom za ostvarenje postignuća. Za prioritetne osi koje se odnose na nekoliko kategorija regija u tablicama se navodi iznos ukupnih financijskih sredstava iz fondova i nacionalno sufinanciranje za svaku kategoriju regije.
Za prioritetne osi u kojima se kombiniraju prioriteti ulaganja iz različitih tematskih ciljeva u tablici se navodi iznos ukupnih financijskih sredstava za doprinos iz svakog od fondova i nacionalno sufinanciranje za svaki odgovarajući tematski cilj.
Kad se nacionalno sufinanciranje sastoji od javnog i privatnog sufinanciranja, u tablici se prikazuje okvirna raščlamba između javnih i privatnih komponenata. Tablica u informativnu svrhu pokazuje predviđeno sudjelovanje EIB-a;
(e)
popis velikih projekata čija se provedba planira tijekom programskog razdoblja.
Komisija donosi provedbene akte o nomenklaturi iz prvog podstavka točke (b) podtočke vi. i točke (c) podtočke v. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
3. Uzimajući u obzir svoj sadržaj i ciljeve, u operativnom programu se opisuje integrirani pristup regionalnom razvoju, uzimajući u obzir sporazum o partnerstvu te pokazujući na koji način taj operativni program doprinosi ostvarivanju njegovih ciljeva i očekivanih rezultata navodeći, prema potrebi, sljedeće:
(a)
pristup korištenju instrumenata lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice te načela za utvrđivanje područja provedbe;
(b)
okvirni iznos potpore iz EFRR-a integriranim aktivnostima za održiv urbani razvoj, koje se provode u skladu s člankom 7. stavkom 3. Uredbe o EFRR-u te okvirna dodijeljena sredstva potpore iz ESF-a integriranim aktivnostima;
(c)
pristup korištenju instrumenta ITU osim u slučajevima obuhvaćenima točkom (b) te okvirna dodijeljena financijska sredstva iz svake prioritetne osi;
(d)
dogovore za međuregionalne i transnacionalne aktivnosti u okviru operativnih programa s korisnicima iz barem jedne druge države članice;
(e)
kada države članice i regije sudjeluju u makroregionalnim strategijama i strategijama zatvorenih mora, ovisno o potrebama programskog područja kako ih je utvrdila država članica, doprinos programom planiranih intervencija takvim strategijama.
4. Osim toga, u operativnom programu navodi se sljedeće:
(a)
prema potrebi, utvrđivanje rješavaju li se i na koji način specifične potrebe geografskih područja koja su najviše zahvaćena siromaštvom ili potreba ciljnih skupina izloženih najvećem riziku od diskriminacije ili isključivanja, s posebnim osvrtom na marginalizirane zajednice i osobe s invaliditetom, te, gdje je to relevantno, doprinos integriranom pristupu utvrđenom sporazumom o partnerstvu;
(b)
prema potrebi, utvrđivanje rješavaju li se i na koji način demografski izazovi regija ili specifične potrebe područja koja su izložena ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim teškoćama, kako je navedeno u članku 174. UFEU-a te doprinos integriranom pristupu koji je u tu svrhu utvrđen u sporazumu o partnerstvu.
5. Operativnim programom utvrđuje se:
(a)
upravljačko tijelo, prema potrebi tijelo za ovjeravanje, i tijelo za reviziju;
(b)
tijelo kojem Komisija vrši plaćanja;
(c)
aktivnosti koje se poduzimaju kako bi se odgovarajući partneri iz članka 5. uključili u pripremu operativnoga programa te uloga tih partnera u provedbi, praćenju i evaluaciji operativnoga programa.
6. Operativnim programom utvrđuje se i sljedeće, uzimajući u obzir sadržaj sporazuma o partnerstvu te institucionalni okvir država članica:
(a)
mehanizmi kojima se osigurava koordinacija između fondova, EPFRR-a, EFPR-a i drugih instrumenata financiranja na nacionalnoj razini te na razini Unije, kao i s EIB-om, uzimajući u obzir odgovarajuće odredbe utvrđene ZSO-om;
(b)
za svaki ex-ante uvjet utvrđen u skladu s člankom 19. i Prilogom XI., koji se primjenjuje na operativni program, ocjenu ispunjenosti ex ante uvjeta na datum predaje sporazuma o partnerstvu i operativnoga programa, te, ako ex-ante uvjeti nisu ispunjeni, opis aktivnosti kojima se ispunjava ex ante uvjet, odgovorna tijela i vremenski raspored tih aktivnosti u skladu sa sažetkom koji je predan u sporazumu o partnerstvu;
(c)
sažetak ocjene administrativnog opterećenja korisnika te, prema potrebi, planirane aktivnosti i indikativni vremenski okvir smanjivanja administrativnog opterećenja.
7. Svaki operativni program, osim onih u kojima se tehnička pomoć provodi kroz poseban operativni program, ovisno o valjano obrazloženoj ocjeni države članice njihove relevantnosti za sadržaj i ciljeve operativnog programa, uključuje opis:
(a)
pri odabiru operacija, specifičnih aktivnosti kojima se uzimaju u obzir zahtjevi za zaštitu okoliša, učinkovitost resursa, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba istima, spremnost na katastrofe te suzbijanje rizika i upravljanje njima;
(b)
specifičnih aktivnosti kojima se promiču jednake mogućnosti te suzbija spolna, rasna i etnička diskriminacija, diskriminacija zbog vjere i osobnih stavova, zbog invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije tijekom pripreme, izrade i provedbe operativnoga programa, a posebno u smislu pristupa financiranju, uzimajući u obzir potrebe raznih ciljnih skupina izloženih riziku od takve diskriminacije, a posebno potrebe osiguranja pristupa osobama s invaliditetom;
(c)
doprinosa operativnog programa promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena te prema potrebi mjere kojima se osigurava integracija rodne perspektive na razini operativnog programa i operativnoj razini.
Države članice mogu podnijeti mišljenje nacionalnih tijela za ravnopravnost spolova u vezi s mjerama navedenima u prvom podstavku točkama (b) i (c) s prijedlogom operativnog programa u sklopu cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”.
8. Kada država članica priprema maksimalno jedan operativni program za svaki fond, elementi operativnoga programa iz stavka 2. prvog podstavka točke (a), stavka 3. točaka (a), (c) i (d), stavka 4. te stavka 6. ovog članka mogu se ugraditi samo u skladu s odgovarajućim odredbama sporazuma o partnerstvu.
9. Operativni program izrađuje se u skladu s modelom. Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbeni akt kojim određuje taj model. Taj provedbeni akt donosi se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 150. stavka 2.
10. Komisija provedbenim aktima donosi odluku kojom se odobravaju svi elementi, uključujući i sve buduće izmjene, operativnoga programa iz ovog članka, osim onih iz stavka 2. prvog podstavka točke (b) podtočke iv., točke (c) podtočke v. i točke (e), stavaka 4. i 5., stavka 6. točaka (a) i (c) te stavka 7., koji ostaju odgovornost država članica.
11. Upravljačko tijelo obavješćuje Komisiju o svakoj odluci o izmjeni elemenata operativnog programa koji nisu obuhvaćeni odlukom Komisije iz stavka 10. u roku od mjesec dana od datuma donošenja te odluke o izmjeni. U odluci o izmjeni navodi se datum njezina stupanja na snagu koji nije raniji od datuma njezina donošenja.
Članak 97.
Posebne odredbe o planiranju potpore za zajedničke instrumente za neograničena jamstva i sekuritizaciju u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”
U skladu s člankom 28. operativni programi iz članka 39. stavka 4. prvog podstavka točke (b) uključuju samo elemente iz članka 96. stavka 2. prvog podstavka točke (b) podtočaka i., ii. i iv. te točke (d), članka 96. stavka 5. i članka 96. stavka 6. točke (b).
Članak 98.
Zajednička potpora iz fondova u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”
1. Iz fondova se može pružiti zajednička potpora operativnim programima u sklopu cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”.
2. Iz EFRR-a i ESF-a može se financirati, kao dopuna i do granice od 10 % financijskih sredstava Unije za svaku prioritetnu os operativnog programa, dio operativnoga programa čiji troškovi ispunjavaju uvjete za potporu iz drugog fonda na temelju pravila prihvatljivosti koja se primjenjuju na taj fond, pod uvjetom da su takvi troškovi nužni za zadovoljavajuću provedbu operacije te da su s njom izravno povezani.
3. Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na programe u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”.
Članak 99.
Geografski opseg operativnih programa u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”
Ako Komisija i države članice ne dogovore drukčije, operativni programi za EFRR i ESF pripremaju se na odgovarajućoj geografskoj razini, barem na razini NUTS 2 u skladu s institucionalnim i pravnim okvirom države članice.
Operativni programi s potporom iz Kohezijskog fonda pripremaju se na nacionalnoj razini.
POGLAVLJE II.
Veliki projekti
Članak 100.
Sadržaj
Kao dio operativnog programa ili operativnih programa koji su bili predmet odluke Komisije u skladu s člankom 96. stavkom 10. ove Uredbe ili člankom 8. stavkom 12. Uredbe o ETS-u, ERFF i KF mogu financijski podržati operaciju koja obuhvaća niz radova, aktivnosti ili usluga za izvršenje nedjeljive zadaće precizne gospodarske ili tehničke prirode, s jasno utvrđenim ciljevima čiji ukupni prihvatljivi troškovi premašuju 50 000 000 EUR te kad je riječ o operacijama koje doprinose tematskom cilju iz članka 9. prvog stavka točke 7., gdje ukupni prihvatljivi troškovi premašuju 75 000 000 EUR („veliki projekt”). Financijski instrumenti ne smatraju se velikim projektima.
Članak 101.
Podaci koji su nužni za odobravanje velikog projekta
Prije odobravanja velikog projekta, upravljačko tijelo osigurava dostupnost sljedećih podataka:
(a)
pojedinosti o nadležnom tijelu za provedbu glavnog projekta i njegova sposobnost;
(b)
opis ulaganja i njegova lokacija;
(c)
ukupni trošak i ukupni prihvatljivi troškovi, uzimajući u obzir zahtjeve navedene u članku 61.;
(d)
provedene studije izvedivosti, uključujući analizu opcija i rezultate;
(e)
analiza troškova i koristi, uključujući gospodarsku i financijsku analizu te procjenu rizika;
(f)
analiza utjecaja na okoliš, uzimajući u obzir prilagodbu klimatskim promjenama i potrebu njihova ublažavanja, te spremnost na katastrofe;
(g)
objašnjenje kako je veliki projekt usklađen s odgovarajućim prioritetnim osima dotičnog operativnog programa ili operativnih programa i očekivani doprinos postizanju specifičnih ciljeva tih prioritetnih osi te očekivani doprinos socioekonomskom razvoju;
(h)
plan financiranja u kojemu se navode ukupna planirana financijska sredstva i planirana potpora iz fondova, EIB-a i svih drugih izvora financiranja, zajedno s fizičkim i financijskim pokazateljima za praćenje napretka, uzimajući u obzir utvrđene rizike;
(i)
vremenski raspored provedbe velikog projekta i, kad se očekuje razdoblje provedbe duže od programskog razdoblja, faze za koje se traži potpora iz fondova tijekom programskog razdoblja.
Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje metodologiju koju je, na temelju priznate najbolje prakse, potrebno koristiti pri provođenju analize troškova i koristi iz prvog stavka točke (e). Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 150. stavka 2.
Na inicijativu države članice, informacije iz prvog stavka točaka od (a) do (i) mogu procijeniti neovisni stručnjaci uz tehničku pomoć Komisije ili, u dogovoru s Komisijom, uz pomoć neovisnih stručnjaka („pregled kvalitete”). Države članice u drugim slučajevima dostavljaju Komisiji informacije iz prvog stavka točaka (a) do (i) čim budu dostupne.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149., kojima utvrđuje metodologiju koja će se koristiti za provedbu pregleda kvalitete velikog projekta.
Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje format za dostavljanje informacija iz prvog stavka točaka (a) do (i). Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 150. stavka 2.
Članak 102.
Odluka o velikom projektu
1. Ako je veliki projekt dobio pozitivnu ocjenu tijekom pregleda kvalitete koji su proveli neovisni stručnjaci na temelju svoje procjene podataka iz članka 101. prvog stavka, upravljačko tijelo može nastaviti s odabirom velikog projekta u skladu s člankom 125. stavkom 3. Upravljačko tijelo obavješćuje Komisiju o odabranom velikom projektu. Ta obavijest sastoji se od sljedećih elemenata:
(a)
dokumenta iz članka 125. stavka 3. točke (c) u kojem se navodi:
i.
tijelo nadležno za provedbu velikog projekta;
ii.
opis ulaganja, mjesta, rasporeda i očekivanih doprinosa velikog projekta specifičnim ciljevima jednog ili više relevantnih prioritetnih osi;
iii.
ukupni trošak i ukupni prihvatljivi trošak, uzimajući u obzir zahtjeve navedene u članku 61.;
iv.
plan financiranja te fizički i financijski pokazatelji za praćenje napretka, uzimajući u obzir utvrđene rizike;
(b)
pregleda kvalitete koji su izvršili neovisni stručnjaci i koji sadrži jasne izjave o izvedivosti ulaganja i gospodarskoj održivosti velikog projekta.
Ako Komisija u roku od tri mjeseca od datuma prijave iz prvog podstavka ne donese odluku u obliku provedbenog akta kojom odbija financijski doprinos, smatra se da je financijski doprinos za veliki projekt koji je odabrala država članica odobren. Komisija odbija financijski doprinos samo ako je utvrdila znatne nedostatke u neovisnom pregledu kvalitete.
Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje format prijave iz prvog podstavka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
2. Komisija u slučajevima različitim od onih iz stavka 1. ovog članka ocjenjuje veliki projekt na temelju informacija iz članka 101. kako bi utvrdila opravdanost traženog financijskog doprinosa za veliki projekt koji je odabralo upravljačko tijelo u skladu s člankom 125. stavkom 3. Komisija provedbenim aktom donosi odluku o odobravanju financijskog doprinosa za odabrani veliki projekt najkasnije tri mjeseca nakon datuma dostavljanja informacija iz članka 101.
3. Odobrenje Komisije u skladu sa stavkom 1. drugim podstavkom i stavkom 2. uvjetovano je sklapanjem prvog ugovora o radovima ili, u slučaju operacija koje se provode u okviru struktura JPP-a, o potpisivanju sporazuma o JPP-u između tijela iz javnog sektora i tijela iz privatnog sektora u roku od tri godine od datuma odobrenja. Na opravdan zahtjev države članice, posebno u slučaju kašnjenja uzrokovanih administrativnim i pravnim postupcima vezanim uz provedbu velikih projekata, te ako je zahtjev predan u roku od tri godine, Komisija može donijeti odluku, na temelju provedbenog akta, o produljenju razdoblja za najviše dvije godine.
4. Ako Komisija ne odobri financijski doprinos za odabrani veliki projekt, ona u svojoj odluci navodi razloge odbijanja.
5. Veliki projekti prijavljeni Komisiji u skladu sa stavkom 1. ili predani na odobrenje u skladu sa stavkom 2. nalaze se na popisu velikih projekata u operativnom programu.
6. Troškovi povezani s velikim projektom mogu biti uključeni u zahtjev za plaćanje nakon obavijesti iz stavka 1. ili nakon podnošenja zahtjeva za odobrenje iz stavka 2. Kad Komisija ne odobri veliki projekt koji je odabralo upravljačko tijelo, izjava o troškovima ispravlja se na odgovarajući način nakon donošenja odluke Komisije.
Članak 103.
Odluka o velikom projektu koji se provodi u fazama
1. Odstupajući od članka 101. trećeg stavka i članka 102. stavaka 1. i 2., postupci iz stavaka 2., 3. i 4. ovog članka primjenjuju se na operaciju koja ispunjava sljedeće uvjete:
(a)
operacija se sastoji od druge ili sljedeće faze velikog projekta iz prethodnog razdoblja programiranja za koje je Komisija odobrila prethodnu fazu ili faze najkasnije 31. prosinca 2015. godine u skladu s Uredbom (EZ) br. 1083/2006; ili u slučaju država članica koje su pristupile Uniji nakon 1. siječnja 2013., najkasnije 31. prosinca 2016.;
(b)
iznos ukupnih prihvatljivih troškova svih faza velikog projekta prelazi mjerodavne razine iz članka 100.;
(c)
prijava za veliki projekt i procjena Komisije iz prethodnog razdoblja programiranja obuhvaćala je sve planirane faze;
(d)
ne postoje znatne promjene u informacijama iz članka 101. prvog stavka ove Uredbe za veliki projekt u usporedbi s informacijama predviđenima za prijavu za veliki projekt koja je predana u skladu s Uredbom (EZ) br. 1083/2006, posebno u odnosu na ukupni prihvatljivi trošak;
(e)
faza velikog projekta koja će se provoditi u okviru prethodnog razdoblja programiranja spremna je ili će biti spremna za upotrebu u planiranu svrhu navedenu u odluci Komisije do roka za predavanje dokumenata o zaključenju relevantnog operativnog programa ili više programa.
2. Upravljačko tijelo može nastaviti s odabirom velikog projekta u skladu s člankom 125. stavkom 3. i predati obavijest koja sadrži sve elemente iz članka 102. stavka 1. prvog podstavka točke (a) zajedno s potvrdom da je ispunjen uvjet iz stavka 1. točke (d) ovog članka. Nije potreban pregled kvalitete od strane neovisnih stručnjaka.
3. Ako Komisija u roku od tri mjeseca od datuma obavijesti iz stavka 2. provedbenim aktom ne donese odluku kojom odbija financijski doprinos za veliki projekt, smatra se da je financijski doprinos za veliki projekt koji je odabralo upravljačko tijelo odobren. Komisija odbija financijski doprinos samo ako je došlo do velikih promjena u informacijama iz stavka 1. točke (d) ili ako veliki projekt nije u skladu s relevantnim prioritetom jednog ili više predmetnih operativnih programa.
4. Članak 102. stavci od 3. do 6. primjenjuju se na odluke o velikom projektu koji se provodi u fazama.
POGLAVLJE III.
Zajednički akcijski plan
Članak 104.
Područje primjene
1. Zajednički akcijski plan je operacija čije se područje primjene definira i kojom se upravlja u skladu s ostvarenjima i rezultatima koje treba postići. Obuhvaća projekt ili skupinu projekata koji ne uključuju osiguravanje infrastrukture te koji se provode pod odgovornošću korisnika u sklopu operativnoga programa ili više njih. Ostvarenja i rezultate zajedničkog akcijskog plana dogovaraju države članice i Komisija i oni doprinose specifičnim ciljevima operativnih programa te čine osnovu potpore iz fondova. Rezultati se odnose na izravne učinke zajedničkog akcijskog plana. Korisnik zajedničkog akcijskog plana je tijelo javnog prava. Zajednički akcijski planovi ne smatraju se velikim projektima.
2. Javni rashodi dodijeljeni zajedničkom akcijskom planu iznose najmanje 10 000 000 EUR ili 20 % javne potpore operativnoga programa ili više njih, pri čemu se uzima niži iznos. Za potrebe pokretanja pilot projekta najmanji javni rashodi dodijeljeni zajedničkom akcijskom planu za svaki operativni program mogu biti smanjeni na 5 000 000 EUR.
3. Stavak 2. se ne primjenjuje na operacije koje podupire Inicijativa za zapošljavanje mladih.
Članak 105.
Priprema zajedničkih akcijskih planova
1. Država članica, upravljačko tijelo ili bilo koje drugo utvrđeno tijelo javnog prava može podnijeti prijedlog za zajednički akcijski plan prilikom predaje dotičnih operativnih programa ili nakon toga. Taj prijedlog sadrži sve informacije iz članka 106.
2. Zajednički akcijski plan obuhvaća razdoblje između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2023. Neposredni i sekundarni rezultati zajedničkog akcijskog plana podliježu povratu sredstava samo ako ih se postiglo nakon datuma odluke o odobravanju zajedničkog akcijskog plana iz članka 107. i prije kraja razdoblja provedbe definiranog u toj odluci.
Članak 106.
Sadržaj zajedničkih akcijskih planova
Zajednički akcijski plan sadržava:
(1)
analizu razvojnih potreba i ciljeva koji ga opravdavaju, uzimajući u obzir ciljeve operativnih programa i, prema potrebi, relevantne preporuke za pojedinu zemlju i opće smjernice država članica i Unije u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a te relevantne preporuke Vijeća koje države članice moraju uzeti u obzir u svojim politikama zapošljavanja u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a;
(2)
okvir koji opisuje odnos između općih i specifičnih ciljeva zajedničkog akcijskog plana, ključne etape i ciljeve ostvarenja i rezultata te projekte ili vrste projekata;
(3)
zajedničke i specifične pokazatelje pomoću kojih se prate neposredni i sekundarni rezultati, gdje je potrebno po prioritetnim osima;
(4)
podatke o njegovom geografskom opsegu i ciljnim skupinama;
(5)
očekivano razdoblje njegove provedbe;
(6)
analizu njegovih učinaka na promicanje ravnopravnosti između muškaraca i žena te na suzbijanje diskriminacije;
(7)
prema potrebi analizu njegovih na promicanje održivog razvoja;
(8)
njegove provedbene odredbe, uključujući sljedeće:
(a)
imenovanje korisnika odgovornog za provedbu zajedničkog akcijskog plana, te koji je dao jamstava o svojoj stručnoj sposobnosti na tom području kao i o svom kapacitetu administrativnog i financijskog upravljanja;
(b)
dogovore za upravljanje zajedničkim akcijskim planom na temelju članka 108.;
(c)
dogovore za praćenje i ocjenu zajedničkog akcijskog plana, uključujući dogovore kojima se osigurava kvaliteta, prikupljanje i pohrana podataka o ostvarenim ključnim etapama te neposrednim i sekundarnim rezultatima;
(d)
dogovore kojima se osigurava širenje informacija i komunikacija o zajedničkom akcijskom planu te o fondovima;
(9)
njegove financijske dogovore, uključujući slijedeće:
(a)
troškove dosezanja ključnih etapa te ciljeva neposrednih i sekundarnih rezultata, s upućivanjem na točku 2., na temelju metoda navedenih u članku 67. stavku 5. ove Uredbe te članku 14. Uredbe o ESF-u;
(b)
okvirni raspored plaćanja korisniku povezan s ključnim etapama i ciljevima;
(c)
plan financiranja za svaki operativni program i prioritetnu os, uključujući ukupni prihvatljivi iznos i iznos javnih izdataka.
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima određuje oblik modela zajedničkog akcijskog plana. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 150. stavka 2.
Članak 107.
Odluka o zajedničkom akcijskom planu
1. Komisija procjenjuje zajednički akcijski plan na temelju podataka navedenih u članku 106. kako bi se utvrdila opravdanost predloženog zahtjeva za sredstva iz fondova.
Ako u roku od dva mjeseca od dostavljanja prijedloga zajedničkog akcijskog plana Komisija odluči da on ne ispunjava kriterije za procjenu iz članka 104., o svojim primjedbama obavješćuje državu članicu. Država članica dužna je Komisiji predati sve dodatne zatražene podatke i prema potrebi adekvatno izmijeniti zajednički akcijski plan.
2. Pod uvjetom da su primjedbe uzete u obzir na odgovarajući način, Komisija provedbenim aktom donosi odluku o odobravanju zajedničkog akcijskog plana najkasnije četiri mjeseca nakon što ga je država članica predala, ali ne prije usvajanja dotičnog operativnoga programa.
3. Odlukom iz stavka 2. određuje se korisnik te opći i specifični ciljevi zajedničkog akcijskog plana, ključne etape i ciljevi ostvarenja i rezultata, troškovi postizanja tih ključnih etapa, ciljevi ostvarenja i rezultata te plan financiranja za svaki operativni program i prioritet, uključujući ukupni prihvatljivi iznos i iznos javnog izdatka, razdoblje provedbe zajedničkog akcijskog plana i prema potrebi geografski opseg i ciljne skupine zajedničkog akcijskog plana.
4. Ako Komisija putem provedbenog akta odbije osigurati potporu iz fondova za zajednički akcijski plan, državu članicu obavješćuje o svojim razlozima unutar razdoblja navedenoga u stavku 2.
Članak 108.
Upravljački odbor i izmjene zajedničkog akcijskog plana
1. Država članica ili upravljačko tijelo osnivaju upravljački odbor za zajednički akcijski plan, zaseban od odbora za praćenje relevantnih operativnih programa. Upravljački odbor sastaje se najmanje dvaput godišnje i podnosi izvješće upravljačkom tijelu. Upravljačko tijelo izvješćuje relevantni odbor za praćenje o rezultatima rada upravljačkog odbora te napretku provedbe zajedničkog akcijskog plana u skladu s člankom 110. stavkom 1. točkom (e) te člankom 125. stavkom 2. točkom (a).
O sastavu upravljačkog odbora odlučuje država članica u dogovoru s relevantnim upravljačkim tijelom, poštujući načelo partnerstva.
Komisija može sudjelovati u radu upravljačkog odbora u savjetodavnoj ulozi.
2. Upravljački odbor obavlja sljedeće aktivnosti:
(a)
analizira napredak u pogledu postizanja ključnih etapa te neposrednih i sekundarnih rezultata zajedničkog akcijskog plana;
(b)
razmatra i odobrava svaki prijedlog za izmjene zajedničkog akcijskog plana, uzimajući u obzir sva pitanja koja utječu na njegovo ostvarenje.
3. Zahtjevi za izmjenama zajedničkih akcijskih planova koje država članica podnose Komisiji moraju biti valjano obrazloženi. Komisija procjenjuje opravdanost zahtjeva za izmjenama, uzimajući u obzir podatke koje pruži država članica. Komisija može navesti svoje primjedbe, a država članica mora Komisiji pružiti sve potrebne dodatne informacije. Komisija provedbenim aktom donosi odluku o zahtjevu za izmjenama najkasnije tri mjeseca nakon što ga je država članica predala, pod uvjetom da su sve primjedbe Komisije uzete u obzir na zadovoljavajući način. Ako budu odobrene, izmjene stupaju na snagu na datum odluke, osim ako se u odluci navodi drukčije.
Članak 109.
Financijsko upravljanje i kontrola zajedničkog akcijskog plana
1. Plaćanja korisniku zajedničkog akcijskog plana smatraju se fiksnim iznosima ili standardnim ljestvicama jediničnih troškova. Gornja granica fiksnih iznosa iz članka 67. stavka 1. prvog podstavka točke (c) ne primjenjuje se.
2. Isključivi je cilj financijskog upravljanja, kontrole i revizije zajedničkog akcijskog plana provjeriti jesu li uvjeti za plaćanje definirani odlukom o odobravanju zajedničkog akcijskog plana ispunjeni.
3. Korisnik zajedničkog akcijskog plana i tijela u njegovoj nadležnosti mogu primijeniti svoje računovodstvene prakse za troškove provedbenih operacija. Te računovodstvene prakse i stvarni troškovi korisnika ne podliježu reviziji revizorskog tijela niti Komisije.
GLAVA III.
PRAĆENJE, EVALUACIJA, INFORMIRANJE I KOMUNIKACIJA
POGLAVLJE I.
Praćenje i evaluacija
Članak 110.
Dužnosti odbora za praćenje
1. Odbor za praćenje posebno ispituje:
(a)
sva pitanja koja utječu na ostvarenje operativnog programa;
(b)
napredak postignut u provedbi plana evaluacije i korake koji proizlaze iz zaključaka evaluacija;
(c)
provedbu komunikacijske strategije;
(d)
provedbu velikih projekata;
(e)
provedbu zajedničkih akcijskih planova;
(f)
aktivnosti kojima se promiče ravnopravnost između muškaraca i žena, jednake mogućnosti i nediskriminacija, uključujući pristup osobama s invaliditetom;
(g)
aktivnosti kojima se promiče održivi razvoj;
(h)
kada primjenjivi ex ante uvjeti nisu ispunjeni na datum predavanja sporazuma o partnerstvu i operativnog programa, napredak aktivnosti ispunjavanja primjenjivih ex ante uvjeta;
(i)
financijske instrumente.
2. Odstupajući od članka 49. stavka 3. odbor za praćenje razmatra i odobrava:
(a)
metodologiju i kriterije korištene pri odabiru operacija;
(b)
godišnja i konačna izvješća o provedbi;
(c)
plan evaluacije operativnog programa i svaku izmjenu plana evaluacije, uključujući i kad je jedan od njih dio zajedničkog plana evaluacije u skladu s člankom 114. stavkom 1.;
(d)
komunikacijsku strategiju operativnog programa i svaku izmjenu strategije;
(e)
svaki prijedlog upravljačkog tijela za izmjene operativnog programa.
Članak 111.
Izvješća o provedbi za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta”
1. Država članica Komisiji predaje godišnje izvješće o provedbi u skladu s člankom 50. stavkom 1. do 31. svibnja 2016. i do istog datuma svake godine nakon toga do 2023. uključujući tu godinu. Izvješće predano 2016. obuhvaća financijske godine 2014. i 2015. kao i razdoblje između početnog datuma prihvatljivosti izdataka i 31. prosinca 2013.
2. Za izvješća predana 2017. i 2019. rok iz stavka 1. je 30. lipnja.
3. Godišnja izvješća o provedbi sadržavaju podatke o:
(a)
provedbi operativnog programa u skladu s člankom 50. stavkom 2.;
(b)
napretku u pripremi i provedbi velikih projekata i zajedničkih akcijskih planova.
4. U godišnjim izvješćima o provedbi predanima 2017. i 2019. godine navode se i procjenjuju potrebni podaci iz članka 50. stavka 4. odnosno 5. te informacije navedene u stavku 3. ovog članka zajedno sa sljedećim podacima:
(a)
o napretku u provedbi plana evaluacije i kasnijih zaključaka evaluacije;
(b)
o rezultatima mjera informiranja i promidžbe fondova, provedenih u sklopu komunikacijske strategije;
(c)
o uključivanju partnera u provedbu, praćenje i evaluaciju operativnog programa.
U godišnjim izvješćima o provedbi predanima 2017. i 2019. godine može se, ovisno o sadržaju i ciljevima operativnih programa, navesti podatke i procijeniti sljedeće:
(a)
postignuti napredak u provedbi integriranog pristupa teritorijalnom razvoju, uključujući razvoj regija koje se suočavaju s demografskim izazovima i trajnim ili prirodnim teškoćama, održiv urbani razvoj i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice u sklopu operativnog programa;
(b)
napredak u provedbi aktivnosti kojima se jača kapacitet države članice i korisnika za primjenu i korištenje fondova;
(c)
napredak u provedbi svih međuregionalnih i transnacionalnih aktivnosti;
(d)
prema potrebi, doprinos makro-regionalnim strategijama i strategijama morskih bazena;
(e)
posebne aktivnosti za promicanje ravnopravnosti između muškaraca i žena te za suzbijanje diskriminacije, posebno osiguranje pristupa osobama s invaliditetom, te provedene dogovore kako bi se osigurala integracija rodne perspektive u operativnom programu i operacijama;
(f)
aktivnosti kojima se promiče održivi razvoj u skladu s člankom 8.;
(g)
prema potrebi napredak u provedbi aktivnosti u području društvenih inovacija;
(h)
napredak u provedbi mjera usmjerenih na specifične potrebe geografskih područja koja su najzahvaćenija siromaštvom ili ciljnih skupina izloženih najvećem riziku od diskriminacije ili socijalnog isključivanja, s posebnim osvrtom na marginalizirane zajednice, osobe s invaliditetom, dugotrajno nezaposlene i nezaposlene mlade, uključujući prema potrebi korištena financijska sredstva;
Odstupajući od prvog i drugog podstavka, a kako bi se osigurala usklađenost izvješća o napretku i sporazuma o partnerstvu, države članice koje nemaju više od jednoga operativnoga programa po fondu mogu u izvješće o napretku uključiti podatke o ex ante uvjetima iz članka 50. stavka 3., podatke koji se traže na temelju članka 50. stavka 4. te podatke iz drugog podstavka točaka (a), (b), (c) i (h) ovog stavka, umjesto godišnjih izvješća o provedbi predanih 2017. odnosno 2019. te završnog izvješća o provedbi, ne dovodeći u pitanje članak 110. stavak 2. točku (b).
5. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima određuje modele godišnjih i konačnih izvješća o provedbi. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 150. stavka 2.
Članak 112.
Prijenos financijskih podataka
1. U svrhu praćenja, država članica do 31. siječnja, 31. srpnja i 31. listopada za svaki operativni program i svaku prioritetnu os Komisiji elektronički dostavlja:
(a)
ukupne i javne prihvatljive troškove operacija i broj operacija odabranih za potporu;
(b)
ukupne prihvatljive izdatke koje su korisnici prijavili upravljačkom tijelu.
2. Osim toga, podnesak predan do 31. siječnja mora sadržavati navedene podatke razvrstane po kategoriji intervencije. Smatra se da taj podnesak ispunjava uvjet podnošenja financijskih podataka navedenih u članku 50. stavku 2.
3. Predviđeni iznos za koji države članice trebaju predati zahtjeve za plaćanje za tekuću financijsku godinu i narednu financijsku godinu prilaže se podnescima koji se predaju do 31. siječnja i 31. srpnja.
4. Krajnji datum za podatke podnesene u skladu s ovim člankom je kraj mjeseca koji prethodi mjesecu predavanja.
5. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima se uspostavlja model koji se upotrebljava prilikom dostavljanja financijskih podataka Komisiji za potrebe praćenja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
Članak 113.
Kohezijsko izvješće
Izvješće Komisije iz članka 175. UFEU-a obuhvaća:
(a)
opis napretka postignutog u ostvarivanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, uključujući društveno-gospodarsko stanje i razvoj regija, kao i integraciju prioriteta Unije;
(b)
opis uloge fondova, financiranja EIB-a i drugih financijskih instrumenata u postignutom napretku, kao i učinak drugih politika Unije te nacionalnih politika na taj napredak.
(c)
prema potrebi, odgovarajuću naznaku budućih mjera i politika Unije potrebnih za jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije te ostvarivanje prioriteta Unije.
Članak 114.
Evaluacija
1. Plan evaluacije izrađuje upravljačko tijelo ili država članica za jedan operativni program ili više njih. Plan evaluacije podnosi se odboru za praćenje najkasnije godinu dana nakon usvajanja operativnog programa.
2. Upravljačka tijela moraju za svaki operativni program do 31. prosinca 2022. Komisiji predati izvješće koje sadrži sažetak rezultata evaluacija provedenih tijekom programskog razdoblja te glavna ostvarenja i rezultate operativnog programa, prilažući komentare o dostavljenim podacima.
3. Komisija provodi ex post evaluacije u bliskoj suradnji s državama članicama i upravljačkim tijelima.
4. Stavci 1. i 2. ovog članka ne primjenjuju se za posebne programe iz članka 39. stavka 4. prvog podstavka točke (b).
POGLAVLJE II.
Informiranje i komunikacija
Članak 115.
Informiranje i komunikacija
1. Države članice i upravljačka tijela odgovorni su za:
(a)
izradu komunikacijskih strategija;
(b)
osiguranje pokretanja jedinstvene internetske stanice ili portala koji sadržava informacije o svim operativnim programima u državi članici te o pristupu tim programima, uključujući informacije o rokovima provedbe programiranja ili bilo kojih drugih procesa savjetovanja sa zainteresiranom javnošću;
(c)
pružanje informacija potencijalnim korisnicima o mogućnostima financiranja iz operativnih programa;
(d)
oglašavanje uloge i ostvarenja kohezijske politike i fondova građanima Unije preko aktivnosti informiranja i komunikacije o rezultatima i utjecaju sporazuma o partnerstvu, operativnih programa i operacija.
2. U svrhu osiguranja transparentnosti u vezi s potporom iz fondova, države članice ili upravljačka tijela dužne su održavati popis operacija po operativnim programima i fondovima u obliku tablice s podacima, koja omogućuje razvrstavanje, pretraživanje, izvlačenje, usporedbu i laku objavu na internetu, primjerice u CSV ili XML formatu. Popis operacija dostupan je na jedinstvenoj internetskoj stranici ili jedinstvenom internetskom portalu, uz popis i sažetak svih operativnih programa u toj državi članici.
Kako bi se privatni sektor, civilno društvo ili nacionalnu javnu upravu nakon toga potaknulo na upotrebu popisa operacija, na internetskoj stranici moguće je jasno navesti primjenjiva pravila licenciranja u skladu s kojima se podaci mogu objavljivati na jasan način.
Popis operacija ažurira se najmanje svakih šest mjeseci.
Osnovni podaci koje je potrebno navesti na popisu operacija navedeni su u Prilogu XII.
3. Detaljna pravila o mjerama informiranja i komunikacije za javnost te o mjerama informiranja za podnositelje zahtjeva i korisnike navedena su u Prilogu XII.
4. Komisija donosi provedbene akte o tehničkim svojstvima mjera informiranja i komunikacije o operacijama kao i upute za kreiranje simbola te definiranje standardnih boja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
Članak 116.
Komunikacijska strategija
1. Država članica ili upravljačka tijela pripremaju komunikacijsku strategiju za svaki operativni program. Zajednička komunikacijska strategija može se pripremiti za nekoliko operativnih programa. Komunikacijska strategija uzima u obzir opseg dotičnog operativnog programa ili više njih u skladu s načelom proporcionalnosti.
Komunikacijska strategija uključuje elemente navedene u Prilogu XII.
2. Odbor za praćenje zaprima komunikacijsku strategiju na odobrenje u skladu s člankom 110. stavkom 2. točkom (d) najkasnije šest mjeseci nakon usvajanja dotičnog operativnog programa ili više njih.
Kada je za nekoliko operativnih programa sastavljena zajednička komunikacijska strategija koja se odnosi na nekoliko odbora za praćenje, država članica može naznačiti jedan odbor za praćenje koji je, u dogovoru s drugim odgovarajućim odborima za praćenje, odgovoran za odobrenje zajedničke komunikacijske strategije i svih kasnijih izmjena te strategije.
Prema potrebi, država članica ili upravljačka tijela mogu izmijenitti komunikacijsku strategiju tijekom programskog razdoblja. Izmijenjenu komunikacijsku strategiju upravljačko tijelo dostavlja odboru za praćenje na odobrenje u skladu s člankom 110. stavkom 2. točkom (d).
3. Odstupajući od stavka 2. trećeg podstavka, upravljačko tijelo barem jednom godišnje obavješćuje odgovorni odbor za praćenje ili više njih o napretku provedbe komunikacijske strategije, kako je navedeno u članku 110. stavku 1. točki (c), i o svojoj analizi rezultata, kao i planiranim komunikacijskim aktivnostima i aktivnostima informiranja koje će se provoditi u sljedećoj godini. Odbor za praćenje, ako to smatra prikladnim, daje svoje mišljenje o planiranim aktivnostima za sljedeću godinu.
Članak 117.
Službenici za informiranje i komunikaciju te njihove mreže
1. Svaka država članica određuje službenika za informiranje i komunikaciju, koji koordinira aktivnosti informiranja i komunikacije u vezi s jednim ili više fondova, uključujući odgovarajuće programe u okviru cilja "Europska teritorijalna suradnja", o čemu obavješćuje Komisiju na odgovarajući način.
2. Službenik za informiranje i komunikaciju odgovoran je za koordinaciju nacionalne mreže komunikatora o fondovima, ako takva mreža postoji, pokretanje i održavanje internetske stranice ili portala iz Priloga XII. i odredbu okvirnog pregleda komunikacijskih mjera poduzetih na razini države članice.
3. Svako upravljačko tijelo određuje jednu osobu odgovornu za informiranje i komunikaciju na razini operativnog programa, te o tim određenim osobama obavješćuje Komisiju. Prema potrebi, jedna osoba može biti određena za nekoliko operativnih programa.
4. Mreže Unije čije članove određuju države članice pokreće Komisija kako bi se osigurala razmjena informacija o rezultatima provedbe komunikacijskih strategija, razmjena iskustava u provedbi mjera informiranja i komunikacije te razmjena dobrih praksi.
GLAVA IV.
TEHNIČKA POMOĆ
Članak 118.
Tehnička pomoć na inicijativu Komisije
Fondovi, uzimajući u obzir odbitke iz članka 91. stavka 3., mogu podržati tehničku pomoć do granice od 0,35 % njihovih odgovarajućih godišnjih dodijeljenih sredstava.
Članak 119.
Tehnička pomoć država članica
1. Iznos sredstava dodijeljen za tehničku pomoć ograničen je na 4 % ukupnog iznosa fondova, dodijeljenog operativnim programima u državi članici u svakoj kategoriji regija, ako je primjenjivo, cilja "Ulaganje za rast i radna mjesta".
Države članice pri izračunu granice ukupnog iznosa fondova namijenjenih tehničkoj potpori država članica mogu uzeti u obzir posebna dodijeljena sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih.
2. Svaki od fondova može financirati operacije tehničke pomoći koje su prihvatljive za sve ostale fondove. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., dodjela sredstava iz fonda za tehničku pomoć ne smije prelaziti 10 % ukupno dodijeljenih sredstava iz tog fonda za operativne programe u državi članici u svakoj od kategorija regija cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”.
3. Odstupajući od članka 70. stavaka 1. i 2., operacije tehničke pomoći mogu se provoditi izvan programskog područja, ali u okviru Unije, pod uvjetom da su operacije u korist operativnog programa ili, u slučaju tehničke pomoći, operativnog programa za druge predmetne programe.
4. U slučaju strukturnih fondova, ako se dodijeljena sredstva iz stavka 1. koriste kao potpora operacijama tehničke pomoći koje se odnose na više od jedne kategorije regija, troškovi vezani uz operacije mogu se provoditi u okviru prioriteta koji kombinira različite kategorije regije i dodjeljuju se razmjerno uzimajući u obzir dodijeljena sredstva u okviru svake kategorije regije kao udio ukupno dodijeljenih sredstava državi članici.
5. Odstupajući od stavka 1., kada ukupan iznos sredstava dodijeljenih državi članici u okviru cilja „Ulaganja za rast i radna mjesta” ne prelazi 1 000 000 000 EUR, iznos dodijeljen tehničkoj pomoći može se povećati do 6 % tog ukupnog iznosa ili 50 000 000 EUR, ovisno o tome što je niže.
6. Tehnička se pomoć provodi u obliku financiranja iz jednog fonda prioriteta unutar operativnog programa ili specifičnog operativnog programa, ili oboje.
GLAVA V.
FINANCIJSKA POTPORA IZ FONDOVA
Članak 120.
Utvrđivanje stopa sufinanciranja
1. Odlukom Komisije o usvajanju operativnog programa utvrđuju se stopa sufinanciranja i najviši iznos potpore iz fondova za svaki prioritet. Kada se prioritetna os tiče više od jedne kategorije regija ili više od jednog fonda, odlukom Komisije utvrđuje se, kad je to potrebno, stopa sufinanciranja prema kategoriji regije i fonda.
2. U odluci Komisije za svaki se prioritet utvrđuje hoće li se stopa sufinanciranja prioriteta primijeniti na:
(a)
ukupne prihvatljive izdatke, uključujući javne i privatne rashode; ili
(b)
prihvatljive javne rashode.
3. Stopa sufinanciranja na razini svakog prioriteta, operativnih programa i, kada je to relevantno, kategorije regija i fondova, u okviru cilja „Ulaganja za rast i radna mjesta” ne smije biti viša od:
(a)
85 % za Kohezijski fond;
(b)
85 % za slabije razvijene regije država članica čiji je prosječni BDP po stanovniku za razdoblje od 2007. - 2009. bio manji od 85 % od prosjeka u EU-27 u istom razdoblju i za najudaljenije regije, uključujući dodatna dodijeljena sredstva za najudaljenije regije u skladu s člankom 92. stavkom 1. točkom (e) i člankom 4. stavkom 2. Uredbe o ETS-u;
(c)
80 % za slabije razvijene regije država članica, osim onih iz točke (b), i za regije čiji je BDP po stanovniku korišten kao kriterij prihvatljivosti za programsko razdoblje od 2007. do 2013. bio manji od 75 % od prosjeka u EU-25 za isto razdoblje, ali čiji je BDP po stanovniku veći od 75 % od prosječnog BDP-a u EU-27, kao i za regije definirane u članku 8. stavku 1. Uredbe br. 1083/2006 koje primaju prijelaznu potporu za programsko razdoblje od 2007. do 2013.
(d)
60 % za tranzicijske regije osim onih iz točke (c);
(e)
50 % za razvijenije regije osim onih iz točke (c).
Za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 30. lipnja 2017. stopa sufinanciranja na razini svakog prioriteta za sve operativne programe na Cipru neće biti viša od 85 %.
Komisija vrši pregled kako bi provjerila opravdanost održavanja stope sufinanciranja iz drugog podstavka poslije 30. lipnja 2017. i prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog prije 30. lipnja 2016.
Stopa sufinanciranja na razini svakog prioriteta operativnih programa u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” ne smije biti viša od 85 %.
Najveća stopa sufinanciranja prema prvom podstavku točkama (b), (c), (d) i (e) povećava se za svaku prioritetnu os kojom se provodi Inicijativa za zapošljavanje mladih i tamo gdje je prioritetna os namijenjena socijalnim inovacijama ili prekograničnoj suradnji ili kombinaciji ove dvije. To se povećanje određuje prema posebnim pravilima za fondove.
4. Stopa sufinanciranja dodatno dodijeljenih sredstava u skladu s člankom 92. stavkom 1. točkom (e) za regije NUTS razine 2 koje ispunjavaju kriterije iz Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. ne smije biti viša od 50 %.
5. Najviša stopa sufinanciranja na temelju stavka 3. na razini prioritetne osi uvećava se za deset postotnih bodova kad se cijela prioritetna os dostavlja kroz financijske instrumente ili kroz lokalni razvoj pod vodstvom zajednice.
6. Doprinos iz fondova za svaki prioritet ne smije biti manji od 20 % prihvatljivih javnih izdataka.
7. Zasebni prioritet sa stopom sufinanciranja do 100 % može se utvrditi u operativnom programu kao podrška operacijama provedenima putem financijskih instrumenata utvrđenih na razini Unije, te kojima izravno ili neizravno upravlja Komisija. Kad se u ovu svrhu utvrdi zasebna prioritetna os, potpora iz ove osi ne smije se provoditi ni na jedan drugi način.
Članak 121.
Prilagodba stopa sufinanciranja
Stopu sufinanciranja prioriteta iz fondova može se prilagoditi uzimajući u obzir:
(1)
važnost prioritetne osi za provedbu strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, uzimajući u obzir specifične nedostatke koje treba riješiti;
(2)
zaštitu i unaprjeđenje okoliša, prvenstveno primjenom načela predostrožnosti, načela preventivnog djelovanja i načela „onečišćivač plaća”;
(3)
stopu opsega privatnog financiranja;
(4)
obuhvaćenost područja koja su značajno i trajno, demografski i prirodno ograničena, te definirana kako slijedi:
(a)
otočne države članice koje su prihvatljive za Kohezijski fond i drugi otoci osim onih na kojima je smješten glavni grad države članice ili koji imaju čvrstu vezu s kopnom;
(b)
planinska područja koja kao takva utvrđuje nacionalno zakonodavstvo države članice;
(c)
rijetko (to jest s manje od 50 stanovnika po kvadratnom kilometru) i vrlo rijetko (s manje od 8 stanovnika po kvadratnom kilometru) naseljena područja;
(d)
uključivanje najudaljenijih regija, kako je navedeno u članku 349. UFEU-a.
DIO ČETVRTI
OPĆE ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA FONDOVE I NA EFPR
GLAVA I.
UPRAVLJANJE I KONTROLA
POGLAVLJE I.
Sustavi upravljanja i kontrole
Članak 122.
Odgovornosti država članica
1. Države članice osiguravaju uspostavu sustava upravljanja i kontrole za operativne programe u skladu s člancima 72., 73. i 74.
2. Države članice dužne su spriječiti, otkriti i ispraviti nepravilnosti te osigurati povrat neopravdano isplaćenih sredstava, zajedno s mogućim zateznim kamatama. One obavješćuju Komisiju o nepravilnostima koje prelaze 10 000 EUR u doprinosima iz fondova te je redovito obavješćuju o značajnom napretku pripadajućih upravnih i sudskih postupaka.
Države članice ne obavješćuju Komisiju o nepravilnostima u odnosu na sljedeće:
(a)
slučajeve u kojima se nepravilnost sastoji samo u neizvršavanju, u cijelosti ili djelomično, operacije koja je uključena u sufinancirani operativni program zbog stečaja korisnika;
(b)
slučajeve na koje je korisnik dobrovoljno ukazao upravljačkom tijelu ili tijelu za ovjeravanje, prije nego što ih je bilo koje od tih tijela otkrilo, bilo prije ili nakon isplate javnog doprinosa;
(c)
slučajeve koje je upravljačko tijelo ili tijelo za ovjeravanje otkrilo i ispravilo prije uključivanja dotičnih izdataka u izvješće o izdacima podneseno Komisiji.
U svim drugim slučajevima, posebno onima koji prethode stečaju ili u slučajevima sumnje na prijevaru, utvrđene nepravilnosti i povezane preventivne i korektivne mjere prijavljuju se Komisiji.
U slučaju da se iznosi koji su neopravdano isplaćeni korisniku ne mogu povratiti, što je posljedica greške ili nemara države članice, država članica odgovorna je za nadoknadu dotičnih iznosa sredstava u proračun Unije. Država članica može odlučiti ne vratiti neopravdano isplaćen iznos ako iznos koji se treba povratiti od korisnika, bez kamata, ne prelazi 250 EUR-a u doprinosu iz fondova.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. kojim se utvrđuju dodatna detaljna pravila o kriterijima za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koje treba prijaviti, podacima koje treba dostaviti te uvjetima i postupcima koje treba primijeniti kako bi se odredilo hoće li države članice nadoknaditi nepovrative iznose.
Komisija donosi provedbene akte kojima se propisuje učestalost izvješćivanja o nepravilnostima i format za izvješćivanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s savjetodavnim postupkom iz članka 150. stavka 2.
3. Države članice dužne su osigurati da se najkasnije do 31. prosinca 2015. razmjena svih informacija između korisnika i upravljačkog tijela, tijela za ovjeravanje, tijela za reviziju i posredničkih tijela obavlja preko elektroničkih sustava razmjene podataka.
Sustavi iz prvog podstavka olakšavaju interoperabilnost s nacionalnim okvirima i onima na razini Unije te omogućavaju korisnicima podnošenje svih podataka navedenih u prvom podstavku samo jednom.
Komisija donosi provedbene akte kojima određuje detaljna pravila u pogledu razmjene informacija iz ovog stavka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
4. Stavak 3. ne primjenjuje se na EFPR.
POGLAVLJE II.
Tijela za upravljanje i kontrolu
Članak 123.
Određivanje tijela
1. Svaka država članica za svaki operativni program određuje nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo javne vlasti ili tijelo ili privatno tijelo kao upravljačko tijelo. Isto upravljačko tijelo može biti određeno za više operativnih programa.
2. Država članica za svaki operativni program određuje nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo javne vlasti ili tijelo kao tijelo za ovjeravanje, ne dovodeći u pitanje stavak 3. Isto tijelo za ovjeravanje može biti nadležno za više operativnih programa.
3. Država članica za svaki operativni program može odrediti upravljačko tijelo, koje je tijelo javne vlasti ili tijelo, da također obavlja funkcije tijela za ovjeravanje.
4. Država članica za svaki operativni program određuje nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo javne vlasti ili tijelo u svojstvu tijela za reviziju, koje je djelovanjem neovisno od upravljačkog tijela i tijela za ovjeravanje. Isto tijelo za reviziju može biti određeno za više operativnih programa.5.
5. U slučaju fondova povezanih s ciljem „Ulaganje za rast i radna mjesta” i u slučaju EFPR-a, pod uvjetom da se poštuje načelo razdvajanja funkcija, upravljačko tijelo, tijelo za ovjeravanje i prema potrebi tijelo za reviziju mogu biti dio iste institucije ili tijela javne vlasti.
Za operativne programe u kojima ukupni iznos potpore iz fondova premašuje 250 000 000 EUR, ili 100 000 000 EUR iz EFPR-a, tijelo za reviziju i upravljačko tijelo smiju biti dio iste nadležne institucije ili tijela javne vlasti ili ako je, u skladu s odredbama primjenjivima za prethodno programsko razdoblje, Komisija obavijestila državu članicu prije dana usvajanja dotičnog operativnog programa o svom zaključku da se uglavnom može osloniti na njezino revizijsko mišljenje ili ako Komisija utvrdi na temelju iskustva iz prethodnog programskog razdoblja da institucionalna organizacija i odgovornost tijela za reviziju daju odgovarajuća jamstva njegove neovisnosti djelovanja i pouzdanosti.
6. Država članica može odrediti jedno ili više posredničkih tijela za izvršavanje poslova upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje pod odgovornošću tog tijela. Odgovarajući dogovori između upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje i posredničkih tijela formalno se sklapaju u pisanom obliku.
7. Država članica ili upravljačko tijelo upravljanje dijelom operativnog programa mogu povjeriti posredničkom tijelu na temelju sporazuma u pisanom obliku između posredničkog tijela i države članice ili upravljačkog tijela („okvirna bespovratna sredstva”). Posredničko tijelo dužno je jamčiti za svoju solventnost i stručnost u dotičnom području, kao i za svoj kapacitet administrativnog i financijskog upravljanja.
8. Država članica može na vlastitu inicijativu odrediti koordinacijsko tijelo čija je odgovornost biti u vezi s Komisijom i dostavljati joj podatke, koordinirati aktivnosti drugih odgovarajućih utvrđenih tijela te promicati usklađenu primjenu primjenjivog prava.
9. Država članica u pisanom obliku utvrđuje pravila kojima regulira svoje odnose s upravljačkim tijelima, tijelima za ovjeravanje i revizorskim tijelima, odnose između tih tijela i odnose tih tijela s Komisijom.
Članak 124.
Postupak određivanja upravljačkog tijela i tijela za ovjeravanje
1. Država članica obavješćuje Komisiju o datumu i obliku određivanja, koje se provodi na odgovarajućoj razini, upravljačkog tijela i, prema potrebi, tijela za ovjeravanje, prije predaje prvog zahtjeva za međuplaćanje Komisiji.
2. Odluke iz stavka 1. temelje se na izvješću i mišljenju neovisnog revizijskog tijela koje ocjenjuje ispunjavanje, od strane tijela, kriterija koji se odnose na okruženje unutarnje kontrole, upravljanje rizikom, upravljanje i kontrolne aktivnosti te praćenje, kako je određeno u Prilogu XIII. Neovisno revizijsko tijelo revizijsko je tijelo ili drugo tijelo javnog ili privatnog prava s potrebnim revizijskim kapacitetom, koje je neovisno o upravljačkom tijelu te, gdje je primjenjivo, o tijelu za ovjeravanje, te koje svoj rad provodi uzimajući i obzir međunarodno prihvaćene revizijske standarde. Ako neovisno revizijsko tijelo zaključi kako je dio sustava upravljanja i nadzora, koji se odnosi na upravljačko tijelo ili tijelo za ovjeravanje, u osnovi isti kao i u prethodnom programskom razdoblju, te kako postoje dokazi, na temelju revizijskog rada obavljenog u skladu s odgovarajućim odredbama Uredbe (EZ) br. 1083/2006 te Uredbe Vijeća (EZ) br. 1198/2006 (38) o njihovu djelotvornom funkcioniranju u tom razdoblju, može zaključiti kako su odgovarajući kriteriji ispunjeni bez provedbe dodatne revizije.
3. Ako ukupni iznos potpore iz fondova za operativni program premašuje 250 000 000 EUR, ili potpore iz EFPR-a premašuje 100 000 000 EUR, Komisija može unutar mjesec dana od zaprimanja formalne odluke iz stavka 1. zatražiti izvješće i mišljenje neovisnoga revizijskog tijela iz stavka 2. te opis postojećih funkcija i postupaka u upravljačkom tijelu ili, prema potrebi, u tijelu za ovjeravanje. Komisija odlučuje hoće li na temelju svoje procjene rizika zatražiti te dokumente, uzimajući u obzir podatke o znatnim izmjenama u funkcijama i postupcima upravljačkog tijela ili, prema potrebi, tijela za ovjeravanje u usporedbi s onima iz prethodnog programskog razdoblja te odgovarajuće dokaze njihova djelotvornog funkcioniranja.
Komisija može izraziti svoje primjedbe u roku od dva mjeseca od zaprimanja dokumenata iz prvog podstavka. Ne dovodeći u pitanje članak 83., provjera tih dokumenata ne prekida obradu zahtjeva za međuplaćanja.
4. Ako ukupni iznos potpore iz fondova za operativni program premašuje 250 000 000 EUR, ili potpore iz EFPR-a premašuje 100 000 000 EUR, te ako je došlo do znatnih promjena u funkcijama i postupcima upravljačkog tijela ili, prema potrebi, tijela za ovjeravanje u usporedbi s onima iz prošlog programskog razdoblja, država članica može na vlastitu inicijativu dostaviti Komisiji dokumente iz stavka 3. u roku od dva mjeseca od obavijesti o imenovanjima iz stavka 1. Komisija svoje primjedbe na te dokumente daje u roku od tri mjeseca od njihovog primitka.
5. Kada postojeći rezultati revizije i nadzora pokazuju kako utvrđeno tijelo više ne ispunjava kriterije iz stavka 2., država članica, na odgovarajućoj razini, utvrđuje u skladu s ozbiljnošću problema probno razdoblje, tijekom kojega se poduzima potrebna popravna radnja.
Ako tijelo koje je utvrđeno ne provede potrebnu popravnu radnju u probnom razdoblju koje je utvrdila država članica, država članica, na odgovarajućoj razini, donosi odluku o opozivu imenovanja tog tijela.
Država članica odmah obavješćuje Komisiju o probnom razdoblju za tijelo koje je utvrđeno, prilažući informacije o dotičnom probnom razdoblju, o kraju probnog razdoblja nakon provedbe popravnih radnje, kao i o opozivu ovlasti tom tijelu. Obavijest države članice o utvrđivanju probnog razdoblja, ne dovodeći u pitanje primjenu članka 83., ne prekida obradu zahtjeva za međuplaćanja.
6. Ako je određenje upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje prestalo, države članice određuju, u skladu s postupkom predviđenim u stavku 2., novo tijelo koje preuzima funkcije upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje te o tome obavješćuju Komisiju.
7. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte s obzirom na model izvješća i mišljenja neovisnog revizijskog tijela te opis postojećih funkcija i postupaka upravljačkog tijela te, prema potrebi, tijela za ovjeravanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
Članak 125.
Zadaci upravljačkog tijela
1. Upravljačko tijelo odgovorno je za upravljanje operativnim programom u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja.
2. U pogledu upravljanja operativnim programom, upravljačko tijelo:
(a)
podržava rad odbora za praćenje iz članka 47. i pružati mu podatke potrebne za izvršenje njegovih dužnosti, posebno podatke o napretku operativnog programa u postizanju ciljeva, financijske podatke i podatke koji se odnose na pokazatelje i ključne etape;
(b)
izrađuje i, nakon odobrenja odbora za praćenje, Komisiji dostavlja godišnja i konačna izvješća o provedbi iz članka 50.;
(c)
omogućava posredničkim tijelima i korisnicima podataka pristup informacijama koje su nužne za izvršenje poslova i provedbu operacija;
(d)
uspostavlja sustav evidencije i u elektroničkom obliku pohranjuje podatke o svakoj potrebnoj operaciji za praćenje, evaluaciju, financijsko upravljanje, provjeru i reviziju, uključujući prema potrebi podatke o pojedinim sudionicima;
(e)
osigurava prikupljanje, evidentiranje i pohranu podataka iz točke (d) u sustav iz točke (d), te razvrstava podatke o pokazateljima prema spolu ako je to propisano u prilozima I. I II. Uredbi o ESF-u.
3. U pogledu odabira operacija, upravljačko tijelo:
(a)
sastavlja i nakon odobrenja primjenjuje odgovarajuće postupke odabira i kriterije koji:
i.
osiguravaju doprinos operacija ostvarivanju specifičnih ciljeva i rezultata odgovarajućih prioriteta;
ii.
su nediskriminirajući i transparentni;
iii.
uzimaju u obzir opća načela navedena u člancima 7. i 8.;
(b)
osigurava da je odabrana operacija u sklopu dotičnog fonda ili više njih i da se može dodijeliti kategoriji intervencije ili, u slučaju EFPR-a, mjere utvrđene u prioritetu ili prioritetima operativnog programa;
(c)
osigurava da se korisniku dostavi dokument s uvjetima za potporu za svaku operaciju, uključujući posebne zahtjeve za proizvode ili usluge koje temeljem operacije treba dostaviti, plan financiranja i rokove za izvršenje;
(d)
potvrđuje da korisnik ima administrativne, financijske i operativne kapacitete za ispunjenje uvjeta navedenih u točki (c) prije odobrenja operacije;
(e)
potvrđuje da se, kada je operacija započela prije predaje zahtjeva za financiranje upravljačkom tijelu, poštuje pravo primjenjivo na operaciju;
(f)
osigurava da operacije odabrane za potporu iz fondova ili EFPR-a ne uključuju aktivnosti koje su bile dio operacije koja je, ili je trebala biti, podložna postupku povrata sredstava u skladu s člankom 71. nakon promjene proizvodne aktivnosti izvan programskog područja;
(g)
utvrđuje kategorije intervencije ili, u slučaju EFPR-a, mjere kojima se pripisuju izdaci za operaciju.
4. U pogledu financijskog upravljanja i kontrole operativnog programa, upravljačko tijelo:
(a)
provjerava da su sufinancirani proizvodi i usluge dostavljeni te da su izdaci koje korisnici prijavljuju plaćeni, te da su u skladu s primjenjivim pravom, s operativnim programom i da ispunjavaju uvjete kojima se podržava operacija;
(b)
osigurava da korisnici uključeni u provedbu operacija za koje su dobili nadoknadu sredstava na temelju stvarno nastalih prihvatljivih troškova vode ili zaseban računovodstveni sustav ili odgovarajuće računovodstvene kodove za sve transakcije koje se odnose na operaciju;
(c)
uvodi učinkovite i razmjerne mjere protiv prijevara, uzimajući u obzir utvrđene rizike;
(d)
uspostavlja postupke kojima se osigurava da se svi dokumenti u pogledu izdataka i revizije koji su potrebni za osiguranje odgovarajućeg revizorskog traga pohranjuju u skladu sa zahtjevima članka 72. točke (g);
(e)
sastavlja izjavu o upravljanju te godišnji pregled iz članka 59. stavka 5. točaka (a) i (b) Financijske uredbe.
Odstupajući od prvog podstavka točke (a), Uredbom o ETS-u mogu se postaviti posebna pravila za provjeru primjenjiva na programe suradnje.
5. Provjere iz stavka 4. prvog podstavka točke (a) uključuju sljedeće postupke:
(a)
administrativne provjere svih zahtjeva za nadoknadom izdataka koje su dostavili korisnici;
(b)
provjere operacija na licu mjesta.
Učestalost i opseg provjera na licu mjesta moraju biti razmjerni količini iznosa javne potpore za operaciju i razini rizika koji kroz takve provjere utvrđuje tijelo za reviziju za cjelokupni sustav upravljanja i kontrole.
6. Provjere pojedinih operacija na licu mjesta na temelju stavka 5. prvog podstavka točke (b) mogu se provoditi na temelju uzorka.
7. Ako je upravljačko tijelo ujedno i korisnik operativnog programa, dogovorima za provjeru iz stavka 4. prvog podstavka točke (a) osigurava se odgovarajuće razdvajanje dužnosti.
8. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. o utvrđivanju pravila povezanih s podacima koji će se evidentirati i pohranjivati u računalnom obliku u okviru sustava praćenja koji je utvrđen u stavku 2. točki (d) ovog članka.
Komisija donosi provedbene akte o utvrđivanju tehničkih specifikacija sustava koji je uspostavljen u skladu s stavkom 2. točkom (d) ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
9. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. kojim se utvrđuju detaljni minimalni preduvjeti za revizorski trag iz stavka 4. prvog podstavka točke (d) ovog članka kada je riječ o računovodstvenim zapisima koje je potrebno čuvati te popratnim dokumentima koji se čuvaju na razini tijela za ovjeravanje, upravljačkog tijela, posredničkih tijela ili korisnika.
10. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte s obzirom na model za izjavu o upravljanju iz stavka 4. prvog podstavka točke (e) ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 150. stavka 2.
Članak 126.
Dužnosti tijela za ovjeravanje
Tijelo za ovjeravanje operativnog programa posebno je odgovorno za:
(a)
sastavljanje zahtjeva za plaćanje i njihovo podnošenje Komisiji, te potvrdu da se ti zahtjevi temelje na pouzdanim računovodstvenim sustavima i na provjerljivoj dokumentaciji koju je provjerilo upravljačko tijelo;
(b)
sastavljanje računa iz članka 59. stavka 5. točke (a) Financijske uredbe;
(c)
potvrđivanje potpunosti, točnosti i istinitosti računa te da su izdaci navedeni u računima u skladu s mjerodavnim pravom, i da su nastali u sklopu operacija odabranih za financiranje u skladu s kriterijima primjenjivima na operativni program i u skladu s primjenjivim pravom;
(d)
osiguranje sustava kojim se u elektroničkom obliku evidentira i pohranjuju financijske evidencije za svaku operaciju, koji podržava sve podatke potrebne za sastavljanje zahtjeva za plaćanje i računa, uključujući evidenciju povrativih iznosa, vraćenih iznosa i povučenih iznosa nakon obustave cijelog doprinosa ili njegovog dijela za operaciju ili operativni program;
(e)
za potrebe sastavljanja i predaje zahtjeva za plaćanje, provjeru adekvatnosti podataka dobivenih od upravljačkog tijela o provedenim postupcima i provjerama izdataka;
(f)
uzimanje u obzir rezultata svih revizija koje je provelo tijelo za reviziju ili koje su provedene pod njegovom nadležnošću prilikom sastavljanja i predaje zahtjeva za plaćanje;
(g)
održavanje elektroničke računovodstvene evidencije izdataka predanih Komisiji i odgovarajućeg javnog doprinosa isplaćenog korisnicima;
(h)
vođenje evidencije o povrativim iznosima i iznosima koji su povučeni nakon ukidanja cijelog ili dijela doprinosa za operaciju. Vraćeni se iznosi ponovo uplaćuju u proračun Unije prije zatvaranja operativnog programa tako da ih se oduzme od sljedeće izjave o izdacima.
Članak 127.
Funkcije tijela za reviziju
1. Tijelo za reviziju dužno je osigurati revizije pravilnog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole operativnog programa i odgovarajućeg broja uzoraka operacija na temelju prijavljenih izdataka. Prijavljeni izdaci revidiraju se na temelju reprezentativnog uzorka i, u pravilu, na temelju metoda statističkog uzorkovanja.
Ne-statistička metoda uzorkovanja može se koristiti ako tako prosudi tijelo za reviziju u opravdanim slučajevima u skladu s međunarodno prihvaćenim računovodstvenim standardima i u slučaju kada broj operacija za računovodstvenu godinu nije dovoljan za primjenu statističke metode.
U takvim slučajevima veličina uzorka mora biti dovoljna da omogući tijelu za reviziju da pripremi valjano revizorsko mišljenje u skladu s člankom 59. stavkom 5. drugim podstavkom Financijske uredbe.
Ne-statistička metoda uzorkovanja obuhvaća najmanje 5 % operacija za koje su izdaci prijavljeni Komisiji tijekom računovodstvene godine i 10 % izdataka koji su prijavljeni Komisiji tijekom računovodstvene godine.
2. Ako revizije provodi tijelo koje nije tijelo za reviziju, tijelo za reviziju osigurava da takvo tijelo ima nužnu neovisnost djelovanja.
3. Tijelo za reviziju osigurava poštovanje međunarodno prihvaćenih revizijskih standarda tijekom revizije.
4. Tijelo za reviziju dužno je u roku od osam mjeseci nakon usvajanja operativnog programa pripremiti revizijsku strategiju za provođenje revizija. Revizijskom se strategijom utvrđuje revizijska metodologija, metoda uzorkovanja za revizije operacija i planiranje revizija o tekućoj obračunskoj godini i dvije obračunske godine nakon nje. Revizijsku se strategiju mora ažurirati svake godine od 2016. do i uključujući 2024. godinu. Ako se zajednički sustav upravljanja i kontrole primjenjuje na više operativnih programa, može se pripremiti jedna revizijska strategija za dotične operativne programe. Tijelo za reviziju Komisiji dostavlja revizijsku strategiju na zahtjev.
5. Tijelo za reviziju sastavlja:
(a)
revizorsko mišljenje u skladu s člankom 59. stavkom 5. drugim podstavkom Financijske uredbe;
(b)
izvješće o kontroli koje sadrži glavne nalaze revizija obavljenih u skladu sa stavkom 1., uključujući nalaze u vezi s nedostacima otkrivenima u sustavima upravljanja i kontrole, te predložene i provedene korektivne mjere.
Ako se zajednički sustav upravljanja i kontrole odnosi na više operativnih programa, propisani podaci iz prvog podstavka točke (b) mogu se objediniti u isto izvješće.
6. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju modeli za revizijsku strategiju, revizorsko mišljenje i izvješća o kontroli. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 150. stavka 2.
7. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. kako bi utvrdila opseg i sadržaj revizija operacija i revizija računa te metodologiju za odabir uzorka operacija iz stavka 1. ovog članka.
8. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149. kojim se utvrđuju detaljna pravila za korištenje podataka prikupljenih tijekom revizija koje su proveli dužnosnici Komisije ili ovlašteni predstavnici Komisije.
POGLAVLJE III.
Suradnja s revizorskim tijelima
Članak 128.
Suradnja s tijelima za reviziju
1. Komisija je dužna surađivati s tijelima za reviziju u svrhu koordinacije revizijskih planova i metoda i bez odlaganja s tim tijelima mora razmijeniti rezultate revizija provedenih na sustavima upravljanja i kontrole.
2. Kako bi se olakšala navedena suradnja u slučajevima kada država članica određuje više od jednog tijela za reviziju, država članica može odrediti i koordinacijsko tijelo.
3. Komisija, tijela za reviziju i sva koordinacijska tijela sastaju se redovito i, u pravilu, barem jednom godišnje ako nije dogovoreno drukčije, da bi analizirali godišnja izvješća o kontroli, revizorsko mišljenje i revizijsku strategiju te razmjenili mišljenja o pitanjima koja se odnose na unapređenje sustava upravljanja i kontrole.
GLAVA II.
FINANCIJSKO UPRAVLJANJE, PRIPREMA, PREGLED, PRIHVAĆANJE I ZAKLJUČENJE RAČUNA I FINANCIJSKE KOREKCIJE
POGLAVLJE I.
Financijsko upravljanje
Članak 129.
Zajednička pravila za plaćanje
Država članica dužna je osigurati do zatvaranja operativnog programa da je iznos javnih izdataka isplaćenih korisnicima barem jednak doprinosu iz fondova koji Komisija plaća državi članici.
Članak 130.
Zajednička pravila za izračun međuplaćanja te plaćanje konačne isplate
1. Komisija kao međuplaćanje nadoknađuje 90 % iznosa koji je posljedica primjene stope sufinanciranja za svaki prioritet utvrđen u skladu s odlukom kojom se usvaja operativni program do prihvatljivih izdataka za prioritet uključenih u zahtjev za plaćanje. Komisija utvrđuje preostale iznose za nadoknadu u obliku međuplaćanja ili njihov povrat u skladu s člankom 139.
2. Doprinos iz fondova ili EFPR-a za prioritet kroz međuplaćanja te plaćanja konačne isplate ne smije premašiti:
(a)
prihvatljive javne izdatke navedene u zahtjevu za plaćanje za prioritet; ili
(b)
doprinos iz fondova ili EFPR-a za prioritet utvrđen u odluci Komisije kojom se odobrava operativni program.
Članak 131.
Zahtjevi za plaćanje
1. Za svaki prioritet zahtjevi za plaćanje uključuju:
(a)
ukupni iznos prihvatljivih izdataka koji su nastali na teret korisnika i plaćeni su u provedbenim operacijama, kako su navedeni u računovodstvenom sustavu tijela za ovjeravanje;
(b)
ukupni iznos javnih izdataka nastalih u provedbenim operacijama, kako su navedeni u računovodstvenom sustavu tijela za ovjeravanje.
2. Prihvatljivi izdaci uključeni u zahtjeve za plaćanje potkrijepljeni su zaprimljenim računima ili računovodstvenim dokumentima jednake dokazne vrijednosti, osim oblika potpore iz članka 67. stavka 1. prvog podstavka točaka (b), (c) i (d), članka 68., članka 69. stavka 1. i članka 109. ove Uredbe te članka 14. Uredbe o ESF-u. Za te su vrste potpore iznosi navedeni u zahtjevu za plaćanje troškovi izračunani na primjenjivoj osnovi.
3. U slučaju shema potpore u okviru članka 107. UFEU-a, javni doprinos koji odgovara izdacima uključenima u zahtjev za plaćanje prethodno je korisnicima isplatilo tijelo koje dodjeljuje potporu.
4. Odstupajući od stavka 1., u slučaju državnih potpora, zahtjev za plaćanje može uključivati predujmove koje je korisnicima isplatilo tijelo koje dodjeljuje potporu, pod sljedećim kumulativnim uvjetima:
(a)
ti predujmovi podliježu jamstvu banke ili druge financijske ustanove s poslovnim nastanom u državi članici ili su pokriveni instrumentom koji služi kao jamstvo javnog tijela ili države članice;
(b)
ti predujmovi ne premašuju 40 % ukupnog iznosa pomoći koja se dodjeljuje korisniku za određeni projekt;
(c)
ti predujmovi pokriveni su izdacima koje plaćaju korisnici pri provedbi projekta i potkrijepljeni su računima s potvrdom plaćanja ili računovodstvenim dokumentima jednake dokazne snage najkasnije unutar tri godine od godine uplate predujma ili 31. prosinca 2023., ovisno o tome što nastupi prije, a u slučaju da se to ne dogodi, naredni zahtjev za plaćanje ispravlja se na odgovarajući način;
5. Svaki zahtjev za plaćanje koji uključuje predujmove vrste iz stavka 4. odvojeno navodi ukupni plaćeni iznos iz operativnog programa u vidu predujma, iznos koji je pokriven izdacima koje korisnik plaća u roku od tri godine od isplate predujma u skladu sa stavkom 4. točkom (c), te iznos koji nije pokriven izdacima koje je korisnik platio i za koje još nije prošao rok od tri godine.
6. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje model zahtjeva za plaćanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
Članak 132.
Isplate korisnicima
1. Pod uvjetom da su dostupna sredstva za početne isplate, godišnje isplate predfinanciranja i međuplaćanja, upravljačko tijelo osigurava da korisnik u cijelosti prima ukupni iznos raspoloživih prihvatljivih javnih izdataka najkasnije 90 dana od dana kada korisnik podnese zahtjev za isplatu.
Nikakav se iznos ne oduzima niti zadržava i ne naplaćuju se nikakva posebna davanja ili druga davanja s istovrsnim učinkom koja bi korisnicima mogla umanjiti navedene iznose.
2. Rok za isplatu iz stavka 1. upravljačko tijelo može prekinuti u bilo kojem od sljedećih opravdanih slučajeva:
(a)
ako iznos iz zahtjeva za isplatu ne dospijeva ili nisu dostavljeni odgovarajući popratni dokumenti, uključujući one potrebne za provjere upravljanja prema članku 125. stavku 4. prvom podstavku točki (a);
(b)
ako je pokrenuta istraga u vezi s mogućim nepravilnostima koje se tiču navedenih izdataka.
Korisnik se pisanim putem obavješćuje o tom prekidu te o razlozima za prekid.
Članak 133.
Korištenje eura
1. Države članice koje nisu uvele euro kao svoju valutu na dan podnošenja zahtjeva za plaćanje, iznose izdataka koje su imale u nacionalnoj valuti preračunavaju u eure. Navedeni se iznosi preračunavaju u eure na temelju mjesečnog tečaja Komisije za mjesec tijekom kojeg su izdaci evidentirani u računima tijela za ovjeravanje za dotični operativni program. Komisija svaki mjesec objavljuje tečaj u elektroničkom obliku.
2. Odstupajući od stavka 1., Uredba o ETS-u može uvesti posebna pravila o vremenskom roku za prelazak na euro.
3. Kad euro postane valuta države članice, postupak preračunavanja utvrđen stavkom 1. nadalje vrijedi za sve izdatke koji su zabilježeni u računima tijela za ovjeravanje prije datuma stupanja na snagu fiksnog tečaja nacionalne valute i eura.
Članak 134.
Plaćanje predfinanciranja
1. Iznos početnog predfinanciranja isplaćuje se u obrocima kako slijedi:
(a)
2014. godine: 1 % iznosa potpore operativnom programu iz fondova i iz EFPR-a za cjelokupno programsko razdoblje ili 1,5 % iznosa potpore operativnom programu iz fondova i EFPR-a za cjelokupno programsko razdoblje kada država članica prima financijsku pomoć od 2010., u skladu s člancima 122. i 143. UFEU-a, ili iz Europskog instrumenta za financijsku stabilnost (EFSF), ili prima financijsku pomoć na dan 31. prosinca 2013. u skladu s člancima 136. i 143. UFEU-a;
(b)
2015. godine: 1 % iznosa potpore operativnom programu iz fondova i iz EPFRR-a za cjelokupno programsko razdoblje ili 1,5 % iznosa potpore operativnom programu iz fondova i EFPR-a za cjelokupno programsko razdoblje kada država članica prima financijsku pomoć od 2010., u skladu s člancima 122. i 143. UFEU-a, ili iz EFSF-a, ili prima financijsku pomoć na dan 31. prosinca 2014. u skladu s člancima 136. i 143. UFEU-a;
(c)
2016. godine: 1 % iznosa potpore iz fondova i EFPR-a u operativni program za cijelo programsko razdoblje.
Ako je operativni program usvojen 2015. godine ili kasnije, početni obroci isplaćuju se u godini usvajanja.
2. Godišnji iznos predfinanciranja plaća se prije 1. srpnja u godinama od 2016. do 2023. godine. Radi se o postotku iznosa potpore operativnom progrmau iz fondova i EFPR-a za cijelo programsko razdoblje, kako slijedi:.
-
2016.: 2 %
-
2017.: 2,625 %
-
2018.: 2,75 %
-
2019.: 2,875 %
-
od 2020. do 2023.: 3 %
3. Prilikom izračuna iznosa početnog predfinanciranja iz stavka 1., u iznos potpore za cjelokupno programsko razdoblje nije uključen iznos pričuve za ostvarenje postignuća povezan namijenjenih operativnom programu.
Prilikom izračuna iznosa početnog predfinanciranja iz stavka 1. do, i uključujući, 2020., u iznos potpore za cjelokupno programsko razdoblje nije uključen iznos pričuve za ostvarenje postignuća namijenjenih operativnom programu.
Članak 135.
Rokovi za podnošenje zahtjeva za međuplaćanja te za njihovo plaćanje
1. Tijelo za ovjeravanje redovito podnosi zahtjev za međuplaćanja u skladu s člankom 131. stavkom 1. koji obuhvaća iznose iz njegova računovodstvenog sustava u obračunskoj godini. Međutim, tijelo za ovjeravanje, kada to smatra potrebnim, može uključiti takve iznose u zahtjeve za plaćanja u narednim obračunskim godinama.
2. Tijelo za ovjeravanje predaje konačni zahtjev za međuplaćanje do 31. srpnja nakon isteka prethodne obračunske godine, a u svakom slučaju prije prvog zahtjeva za međuplaćanje za sljedeću obračunsku godinu.
3. Prvi zahtjev za međuplaćanje ne smije se predati prije obavješćivanja Komisije o određivanju upravljačkih tijela i tijela za ovjeravanje u skladu s člankom 124.
4. Međuplaćanja se neće isplaćivati za operativni program ako godišnje izvješće o provedbi nije poslano Komisiji u skladu s pravilima za pojedine fondove.
5. Komisija u skladu s raspoloživim sredstvima vrši međuplaćanja najkasnije 60 dana nakon datuma na koji je evidentirala zahtjev za plaćanje.
Članak 136.
Opoziv odobrenih sredstava
1. Komisija opoziva bilo koji dio iznosa iz operativnoga programa koji nije iskorišten za plaćanje početnog i godišnjeg iznosa predfinanciranja i međuplaćanja do 31. prosinca treće financijske godine nakon godine proračunske obveze u sklopu operativnoga programa, odnosno za koji zahtjev za plaćanje pripremljen u skladu s člankom 131. nije predan u skladu s člankom 135.
2. Dio obveza koje ostanu otvorene 31. prosinca 2023. godine opoziva se u slučaju da bilo koji dokument iz članka 141. stavka 1. nije predan Komisiji do roka utvrđenog člankom 141. stavkom 1.
POGLAVLJE II.
Priprema, pregled i prihvaćanje računa te zatvaranje operativnih programa i obustava plaćanja
Odjeljak I.
Priprema, pregled i prihvaćanje računa
Članak 137.
Priprema računa
1. Računi iz članka 59. stavka 5. točke (a) Financijske uredbe dostavljaju se Komisiji za svaki operativni program. Računi obuhvaćaju obračunsku godinu i na razini svakog prioriteta osi te, prema potrebi, fonda i kategorije regije uključuju:
(a)
ukupni iznos prihvatljivih izdataka evidentiran u računovodstvenim sustavima tijela za ovjeravanje koji je uključen u zahtjev za plaćanje podnesen Komisiji do 31. srpnja nakon kraja računovodstvene godine, u skladu s člankom 131. i člankom 135. stavkom 2. ukupni iznos odgovarajućih javnih izdataka nastalih u provedbi operacija i ukupni iznos odgovarajućih isplata korisnicima po članku 132. stavku 1.
(b)
povučene i vraćene iznose tijekom obračunske godine, iznose za povrat na kraju obračunske godine, provedene povrate sredstava u skladu s člankom 71. i nepovrative iznose;
(c)
iznose programskih doprinosa isplaćenihg financijskim instrumentima prema članku 41. stavku 1. i predujmove iz državne potpore prema članku 131. stavku 4.
(d)
za svaki prioritet, usklađivanje izdataka navedenih u skladu s točkom (a) i prijavljenih izdataka za istu obračunsku godinu u zahtjevima za plaćanje, čemu se prilaže objašnjenje svih razlika.
2. Kada izdatke koji su prethodno bili uključeni u zahtjev za međuplaćanje za obračunsku godinu država članica isključi iz svojih računa zbog procjene zakonitosti i pravilnosti tih izdataka koja je u tijeku, svi ili dio takvih izdataka za koje se naknadno utvrdi da su zakoniti i pravilni mogu biti uključeni u zahtjev za međuplaćanja koji se odnose na kasnije obračunske godine.
3. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima određuje model za račune iz ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 150. stavka 3.
Članak 138.
Podnošenje podataka
Za svaku godinu od 2016. do i uključujući 2025. države članice u roku iz članka 59. stavka 5. Financijske uredbe podnose dokumente navedene u tom članku, to jest:
(a)
računi iz članka 137. stavka 1. ove Uredbe za prethodnu obračunsku godinu;
(b)
izjavu o upravljanju i završno izvješće iz članka 125. stavka 4. prvog podstavka točke (e) ove Uredbe za prethodnu obračunsku godinu;
(c)
revizorsko mišljenje i kontrolno izvješće iz članka 127. stavka 5. prvog podstavka točaka (a) i (b) ove Uredbe za prethodnu obračunsku godinu.
Članak 139.
Pregled i prihvaćanje računa
1. Komisija pregledava dokumente koje predaje država članica u skladu s člankom 138. Na zahtjev Komisije, država članica pruža sve nužne dodatne informacije koje Komisiji omogućavaju utvrditi jesu li računi potpuni, točni i istiniti do roka iz članka 84. stavka 1.
2. Komisija prihvaća račune ako može zaključiti da su računi potpuni, točni i istiniti. Komisija donosi takav zaključak ako je tijelo za reviziju pružilo nekvalificirano revizorsko mišljenje u smislu potpunosti, točnosti i istinitosti računa, osim u slučaju da Komisija ima poseban dokaz da revizorsko mišljenje o računima nije vjerodostojno.
3. Komisija obavješćuje države članice do roka iz članka 84. stavka 1. je li spremna prihvatiti račune.
4. Ako iz razloga koji se mogu pripisati državi članici Komisija nije spremna prihvatiti račune u roku navedenom u članku 84. stavku 1., ona o tome obavješćuje države članice i navodi razloge za to u skladu sa stavkom 2. ovog članka te koje se radnje moraju poduzeti i u kom roku. Nakon isteka vremenskog roka za dovršenje tih radnji, Komisija obavješćuje državu članicu je li spremna prihvatiti račune.
5. Pitanja u vezi sa zakonitosti i pravilnosti transakcija povezanih s izdacima unesenima u račune ne uzimaju se u obzir za potrebe prihvaćanja računa od strane Komisije. Postupak pregleda i prihvaćanja računa ne prekida postupanje po prijavama za međuplaćanja i nema za posljedicu obustavu plaćanja, ne dovodeći u pitanje članke 83. i 142.
6. Na temelju prihvaćenih računa, Komisija izračunava iznos koji se naplaćuje fondovima i EFPR-u za obračunsku godinu i naknadne prilagodbe u vezi s plaćanjima državama članicama. Komisija uzima u obzir:
(a)
iznose navedene u računima iz članka 137. stavka 1. točke (a) i na koje se primjenjuje stopa sufinanciranja za svaki prioritet;
(b)
ukupni iznos plaćanja koja je izvršila Komisija tijekom te obračunske godine, uključujući:
i.
iznos međuplaćanja koje je izvršila Komisija u skladu s člankom 130. stavkom 1. i člankom 24.; i
ii.
iznos godišnjeg predfinanciranja isplaćenog na temelju članka 134. stavka 2.
7. Nakon izvršenog izračuna u skladu sa stavkom 6., Komisija sravnjuje godišnja predfinanciranja i isplaćuje sve dodatne dospjele iznose u roku od 30 dana od prihvaćanja računa. Ako postoji neki iznos povrata na koji države članice imaju pravo, Komisija u tom slučaju izdaje nalog za povrat sredstava koji se vrši, ako je to moguće, prijebojem s dospjelim iznosima koje države članice duguju u daljnjim isplatama po istom operativnom programu. Takav povrat nije financijska korekcija i ne umanjuje iznos potpore iz fondova operativnom programu. Vraćeni iznos smatra se namjenskim prihodom u skladu s člankom 177. stavkom 3. Financijske uredbe.
8. Ako nakon primjene postupka iz stavka 4. nije spremna prihvatiti račune, Komisija na temelju dostupnih informacija i u skladu sa stavkom 6. utvrđuje iznos koji se naplaćuje fondovima za tu obračunsku godinu i o tome obavješćuje državu članicu. Ako država članica obavijesti Komisiju o svojem pristanku u roku od dva mjeseca od primitka Komisijine informacije, primjenjuje se stavak 7. U slučaju da ne postoji takav pristanak, Komisija donosi odluku putem provedbenih akata kojom određuje iznos koji će se naplatiti fondovima za tu obračunsku godinu. Takva odluka nije financijska korekcija i ne umanjuje iznos potpore iz fondova operativnom programu. Na temelju te odluke, Komisija primjenjuje prilagodbe isplata državi članici sukladno stavku 7.
9. Prihvaćanje računa od strane Komisije ili odluka Komisije iz stavka 8. ovog članka ne dovodi u pitanje primjenu korekcija iz članaka 144. i 145.
10. Države članice mogu zamijeniti netočne iznose primijećene nakon predaje računa provođenjem odgovarajućih prilagodbi u računima za obračunsku godinu u kojoj je primijećena nepravilnost, ne dovodeći u pitanje članke 144. i 145.
Članak 140.
Raspoloživost dokumentacije
1. Ne dovodeći u pitanje pravila koja utvrđuju državne potpore, upravljačko tijelo mora osigurati da su Komisiji i Europskom revizorskom sudu na zahtjev raspoloživi svi popratni dokumenti o izdacima za koje se prima potpora iz fondova za operacije za koje su ukupni prihvatljivi izdaci manji od 1 000 000 EUR, i to u razdoblju od tri godine od 31. prosinca nakon predaje računa u kojima su uključeni izdaci operacije.
U slučaju operacija osim onih iz prvog podstavka, svi popratni dokumenti moraju biti raspoloživi u roku od dvije godine od 31. prosinca nakon predaje računa u koje su uključeni završni izdaci dovršene operacije.
Upravljačko tijelo može odlučiti da se pravilo iz drugog podstavka primjenjuje i na operacije za koje su ukupni prihvatljivi izdaci manji od 1 000 000 EUR. Razdoblje iz prvog podstavka može se prekinuti bilo u slučaju pravnih postupaka ili na opravdani zahtjev Komisije.
2. Upravljačko tijelo obavješćuje korisnike o datumu od kojega počinje teći rok iz stavka 1.
3. Dokumentaciju se čuva ili u formatu originala ili kao ovjerene preslike originala, odnosno u opće prihvaćenim medijima za pohranu podataka poput elektroničkih inačica originala ili dokumenata koji postoje samo u elektroničkoj verziji.
4. Dokumenti moraju biti pohranjeni u obliku koji dopušta identifikaciju osoba na koje se podaci odnose, ali ne dulje nego što je to potrebno za svrhu zbog koje su podaci prikupljeni ili zbog koje se dalje obrađuju.
5. Postupak za potvrđivanje sukladnosti dokumenata pohranjenih na općeprihvaćenim nosačima podataka s izvornim dokumentom propisuju nacionalna tijela i njime se mora osigurati da su pohranjene verzije u skladu s nacionalnim zakonski propisanim zahtjevima i da se u njih može pouzdati u svrhu revizije.
6. Kada dokumenti postoje samo u elektroničkom obliku, računalni sustavi moraju zadovoljavati prihvaćene sigurnosne norme koje osiguravaju da pohranjeni dokumenti zadovoljavaju nacionalne propise i da su pouzdani za potrebe revizije.
Odjeljak II.
Zatvaranje operativnih programa
Članak 141.
Predaja dokumenata o zatvaranju i konačna isplata
1. Pored dokumenata iz članka 138., za konačnu proračunsku godinu od 1. srpnja 2023. do 30. lipnja 2024., države članice podnose konačno izvješće o provedbi za operativni program ili posljednje godišnje izvješće o provedbi za operativni program koji se financira iz EFPR-a.
2. Konačna isplata isplaćuje se najkasnije tri mjeseca nakon datuma prihvaćanja računa konačne obračunske godine ili mjesec dana nakon datuma prihvaćanja konačnog izvješća o provedbi, pri čemu se u obzir uzima kasniji datum.
Odjeljak III.
Obustava plaćanja
Članak 142.
Obustava plaćanja
1. Komisija može obustaviti cijeli ili dio međuplaćanja na razini prioriteta ili operativnih programa ako je ispunjen jedan ili više slijedećih uvjeta:
(a)
postoji ozbiljan nedostatak u učinkovitom djelovanju sustava upravljanja i kontrole operativnog programa, koji ugrožavaju doprinos Unije operativnom programu i u pogledu kojih nisu poduzete korektivne mjere;
(b)
izdaci u izjavi o izdacima povezani su s nepravilnostima koje mogu imati značajne financijske posljedice, a nisu ispravljene;
(c)
država članica nije poduzela potrebne mjere za ispravljanje stanja što je prouzročilo prekid iz članka 83.;
(d)
postoji ozbiljan nedostatak u kvaliteti i pouzdanosti sustava za praćenje ili podataka o zajedničkim i specifičnim pokazateljima;
(e)
nisu uspješno dovršene aktivnosti za ispunjavanje ex ante uvjeta prema uvjetima iz članka 19;
(f)
postoje dokazi koji su posljedica pregleda uspješnosti za prioritet koji ukazuju na to da taj prioritet u znatnoj mjeri nije postigao ključne etape u vezi s financijskim pokazateljima i pokazateljima neposrednih rezultata i ključnih provedbenih koraka navedenih u okviru za procjenu ostvarenja postignuća sukladno uvjetima iz članka 22.
Pravilima za pojedine fondove za EFPR mogu se utvrditi posebni temelji za obustavu plaćanja koji proizlaze iz nepoštovanja primjenjivih pravila u okviru zajedničke ribarstvene politike i koji su proporcionalni s obzirom na prirodu, ozbiljnost, trajanje i učestalost tog nepoštovanja.
2. Komisija može putem provedbenih akata odlučiti obustaviti dio ili sva međuplaćanja, nakon što državi članici pruži mogućnost iznošenja svojih primjedbi.
3. Komisija prekida obustavu cjelokupnog ili dijela međuplaćanja kada država članica poduzme potrebne mjere koje omogućuju prekid obustave.
POGLAVLJE III.
Financijske korekcije
Odjeljak I.
Financijske korekcije u nadležnosti država članica
Članak 143.
Financijske korekcije u nadležnosti država članica
1. Države članice su imaju prvu razinu odgovornosti za istraživanje nepravilnosti te za provođenje potrebnih financijskih korekcija i za postupke povrata sredstava. U slučaju sustavnih nepravilnosti država članica proširuje svoje istražne radnje kako bi obuhvatila sve operacije koje bi mogle biti obuhvaćene nepravilnostima.
2. Države članice provode potrebne financijskekorekcije u vezi s pojedinačnim ili sustavnim nepravilnostima koje su otkrivene u operacijama ili u operativnim programima. Financijske korekcije sastoje se od ukidanja dijela ili cijelog javnog doprinosa nekoj operaciji ili operativnom programu. Države članice uzimaju u obzir prirodu i težinu nepravilnosti i financijskog gubitka za fondove ili EFPR te provodei odgovarajuće korekcije. Upravljačko tijelo evidentira financijske korekcije u računima za obračunsku godinu u kojoj je odlučeno o ukidanju sredstava.
3. Doprinos iz fondova ili EFPR-a ukinut u skladu sa stavkom 2. država članica može ponovo iskoristiti unutar dotičnog operativnog programa pod uvjetima iz stavka 4.
4. Doprinos ukinut u skladu sa stavkom 2. ne može se ponovo iskoristiti ni za koju operaciju koja je bila obuhvaćena korekcijom ili ako je financijska korekcija provedena zbog sustavne nepravilnosti, ni za koju operaciju koja je bila zahvaćena tom sustavnom nepravilnošću.
5. Pravilima za pojedine fondove za EFPR mogu se utvrditi dodatni temelji za financijske korekcije država članica zbog neispunjavanja obveza u okviru zajedničke ribarstvene politike, koji trebaju biti proporcionalni, uzimajući u obzir prirodu, ozbiljnost, trajanje i opetovanost neispunjavanja obveza.
Odjeljak II.
Financijske korekcije komisije
Članak 144.
Kriteriji za financijske korekcije
1. Komisija provodi financijske korekcije putem provedbenih akata, ukidanjem dijela ili cijelog doprinosa Unije za operativni program u skladu s člankom 85., ako nakon provedenog potrebnog ispitivanja zaključi da:
(a)
postoji ozbiljan nedostatak u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole operativnog programa koji je doveo u pitanje doprinos Unije koji je već isplaćen operativnom programu;
(b)
država članica nije ispunila svoje obveze iz članka 143. prije pokretanja postupka korekcije iz ovog stavka;
(c)
izdaci sadržani u zahtjevu za plaćanje nepravilni su, a država članica nije ih ispravila prije pokretanja postupka korekcije iz ovog stavka;
Komisija svoje financijske korekcije temelji na pojedinačnim slučajevima utvrđenih nepravilnosti i uzima u obzir to jesu li nepravilnosti sustavne. Ako nije moguće precizno utvrditi iznos nepravilnih izdataka iz fondova ili EFPR-a, Komisija primjenjuje fiksnu stopu ili ekstrapolacijsku financijsku korekciju.
2. Pri odlučivanju o količini korekcije iz stavka 1. Komisija poštuje načelo proporcionalnosti tako što uzima u obzir prirodu i težinu nepravilnosti te opseg i financijske implikacije nedostataka u sustavima upravljanja i kontrole unutar operativnog programa.
3. Kad Komisija temelji svoje stajalište na izvješćima revizora koji nisu u sklopu njezinih uprava, Komisija donosi vlastite zaključke u pogledu financijskih posljedica nakon ispitivanja mjera koje je poduzela dotična država članica na temelju članka 143. stavka 2., izvješća podnesenih na temelju članka 122. stavka 3. i odgovora države članice.
4. Kad Komisija u skladu s člankom 22. stavkom 7. na temelju ispitivanja konačnog izvješća o provedbi operativnog programa utvrdi ozbiljan propust u ostvarenju ciljeva navedenih u okviru za procjenu ostvarenja postignuća, može primijeniti financijske korekcije u pogledu dotičnih prioriteta provedbenih akata.
5. Kad država članica ne poštuje svoje obveze iz članka 95., Komisija može, s obzirom na stupanj nepoštovanja navedenih obveza, izvršiti financijsku korekciju ukidanjem cjelokupnog ili dijela doprinosa strukturnih fondova dotičnoj državi članici.
6. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 149., kojim se određuju detaljna pravila u vezi s kriterijima za određivanje slučajeva ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, uključujući glavne vrste takvih odstupanja, kriterije za određivanje razine financijske korekcije koju treba primijeniti i kriterije za primjenu fiksnih stopa ili ekstrapolacijskih financijskih korekcija.
7. Pravilima za pojedine fondove za EFPR mogu se utvrditi posebni temelji za financijske korekcije Komisije koji proizlaze iz nepoštovanja primjenjivih pravila u okviru zajedničke ribarstvene politike i koji su proporcionalni s obzirom na prirodu, ozbiljnost, trajanje i učestalost tog nepoštovanja.
Članak 145.
Postupak
1. Prije donošenja odluke o financijskoj korekciji, Komisija pokreće postupak slanjem obavijesti državi članici o privremenim zaključcima svog ispitivanja te traži od države članice dostavu njenih komentara u roku od dva mjeseca.
2. Kad Komisija predloži financijsku korekciju na temelju ekstrapolacije ili fiksne stope, država članica provjerom predmetne dokumentacije ima mogućnost ukazati na to da je stvarni opseg nepravilnosti bio manji od onog koji je procijenila Komisija. U dogovoru s Komisijom država članica može ograničiti opseg ovog ispitivanja na odgovarajući dio ili na uzorak predmetne dokumentacije. Osim u valjano utemeljenim slučajevima, dopušteno vrijeme za taj pregled je najviše još dva dodatna mjeseca nakon dvomjesečnoga razdoblja iz stavka 1.
3. Komisija uzima u obzir sve dokaze koje država članica dostavi unutar rokova navedenih u stavcima 1. i 2.
4. Ako država članica ne prihvaća privremene zaključke Komisije, država članica se poziva na saslušanje pred Komisijom kako bi se osiguralo da su svi relevantni podaci i primjedbe dostupni kao temelj za zaključke Komisije o primjeni financijskih korekcija.
5. U slučaju dogovora i ne dovodeći u pitanje stavak 6. ovog članka, država članica može ponovno upotrijebiti predmetna sredstva u skladu s člankom 143. stavkom 3.
6. Da bi se primijenile financijske korekcije, unutar šest mjeseci od saslušanja ili primitka dodatnih podataka Komisija putem provedbenih akata donosi odluku ako država članica nakon saslušanja pristane dostaviti dodatne podatke. Komisija uzima u obzir sve podatke i primjedbe dostavljene tijekom postupka. Ako ne dođe do saslušanja, razdoblje od šest mjeseci počinje teći dva mjeseca od datuma kada je Komisija poslala poziv na saslušanje.
7. Ako Komisija, pri vršenju svojih zadaća iz članka 75., ili Europski revizorski sud, primijete nepravilnosti koje predstavljaju ozbiljan nedostatak u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, financijskom korekcijom koja proizlazi iz njih umanjuje se iznos potpore iz fondova operativnom programu.
Prvi podstavak ne primjenjuje se u slučaju ozbiljnog nedostatka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole koji je, prije dana kada su ga Komisija ili Europski revizorski sud primijetili:
(a)
bio zabilježen u izjavi o upravljanju, godišnjem izvješću o kontroli ili revizorskom mišljenju podnesenom Komisiji u skladu s člankom 59. stavkom 5. Financijske uredbe ili u nekom drugom revizorskom izvješću tijela za reviziju predanom Komisiji i poduzete su odgovarajuće mjere; ili
(b)
država članica je poduzela odgovarajuće mjere za njegov popravak.
Procjena ozbiljnog nedostatka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole temelji se na primjenjivom pravu u vrijeme kad su podnesene odgovarajuće izjave o upravljanju, godišnja izvješća o kontroli i revizorska mišljenja.
Prilikom odlučivanja o financijskoj korekciji, Komisija:
(a)
poštuje načelo proporcionalnosti uzimajući u obzir prirodu i težinu ozbiljnog nedostatka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole i njegov financijski učinak na proračun Unije;
(b)
u svrhu primjene fiksne stope ili ekstrapolirane korekcije, isključuje nepravilne izdatke koje je država članica prethodno otkrila, za koje je izvršena prilagodba na računima u skladu s člankom 139. stavkom 10. i izdatke čija je zakonitost i pravilnost predmetom tekuće procjene prema članku 137. stavku 2;
(c)
uzima u obzir fiksnu stopu ili ekstrapolirane korekcije koje država članica primijeni na izdatke za ostale ozbiljne nedostatke koje država članica otkrije kad procjenjuje rizik za proračun Unije.
8. Pravilima za pojedine fondove za EFPR mogu se utvrditi dodatna postupovna pravila za financijske korekcije iz članka 144. stavka 7.
Članak 146.
Obveze država članica
Financijska korekcija Komisije ne dovodi u pitanje obvezu države članice da nastavi s postupcima povrata sredstava u skladu s člankom 143. stavkom 2. ove Uredbe i da povrati državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a i članka 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (39).
Članak 147.
Vraćanje sredstava
1. Svako vraćanje sredstava u proračun Unije izvršava se prije roka navedenog u nalogu za vraćanje koji je sastavljen u skladu s člankom 73. Financijske uredbe. Datum dospijeća je zadnji dan drugog mjeseca nakon izdavanja naloga.
2. Svako kašnjenje s plaćanjem ima za posljedicu zatezne kamate, koje teku od datuma dospijeća i završavaju s datumom stvarne uplate. Kamatna je stopa jedan i pol postotna boda viša od stope koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja na prvi radni dan mjeseca u kojem nastupa datum dospijeća.
GLAVA III.
PROPORCIONALNA KONTROLA OPERATIVNIH PROGRAMA
Članak 148.
Proporcionalna kontrola operativnih programa
1. Operacije u kojima ukupni prihvatljivi izdaci ne premašuju 200 000 EUR za EFRR i Kohezijski fond, 150 000 EUR za ESF ili 100 000 EUR za EFPR podliježu samo jednoj reviziji koju provodi tijelo za reviziju ili Komisija prije predaje računa u koje je uključen završni izdatak dovršene operacije. Druge operacije podliježu samo jednoj reviziji u obračunskoj godini koju provode tijelo za reviziju ili Komisija prije predaje računa u koje je uključen završni izdatak dovršene operacije. Operacije ne podliježu reviziji koju provodi Komisija ili tijelo za reviziju ni u jednoj godini ako je reviziju te godine već proveo Europski revizorski sud, pod uvjetom da rezultate revizorskog rada koji je u takvim operacijama izvršio Europski revizorski sud za potrebe izvršavanja svojih zadaća mogu upotrebljavati tijelo za reviziju ili Komisija.
2. Za operativne programe za koje najnovije revizorsko mišljenje ukazuje na nepostojanje značajnih nedostataka, Komisija se može složiti s tijelom za reviziju na kasnijem sastanku iz članka 128. stavka 3. da se potrebnu razinu revizije može smanjiti kako bi postala razmjerna utvrđenom riziku. U tim slučajevima Komisija ne provodi svoje revizije na licu mjesta osim ako dokazi ukazuju na nedostatke u sustavu upravljanja i kontrole koji utječu na izdatke podnesene Komisiji u obračunskoj godini za koju je Komisija prihvatila račune.
3. Za operativne programe za koje Komisija zaključi da se može pouzdati u mišljenje tijela za reviziju, može s tijelom za reviziju dogovoriti ograničenje Komisijinih revizija na licu mjesta kojima revidira rad tijela za reviziju, osim u slučaju postojanja dokaza o nedostacima u radu tijela za reviziju u obračunskoj godini u kojoj je Komisija prihvatila račune.
4. Neovisno o stavku 1., tijelo za reviziju i Komisija mogu provesti revizije operacija u slučaju da procjena rizika ili revizija Europskog revizorskog suda utvrdi specifičan rizik od nepravilnosti ili prijevare, u slučaju dokaza o ozbiljnim nedostacima u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole dotičnog operativnog programa i tijekom roka iz članka 140. stavka 1. Komisija može, za potrebe procjene rada tijela za reviziju, pregledati revizorski trag tijela za reviziju ili poduzeti reviziju na licu mjesta tijela za reviziju i, ako je to nužno, u svrhu dobivanja jamstva djelotvornog funkcioniranja tijela za reviziju, a sukladno međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima, Komisija može sama provesti reviziju operacija.
DIO PETI
DELEGIRANJE OVLASTI, PROVEDBENE, PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
POGLAVLJE I.
Delegiranje ovlasti i provedbene odredbe
Članak 149.
Izvršavanje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom člankum.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 3., članka 12. drugog stavka, članka 22. stavka 7. četvrtog podstavka, članka 37. stavka 13., članka 38. stavka 4. trećeg podstavka, članka 40. stavka 4., članka 41. stavka 3., članka 42. stavka 1. drugog podstavka, članka 42. stavka 6., članka 61. stavka 3. drugog, trećeg, četvrtog i sedmog podstavka, članka 63. stavka 4., članka 64. stavka 4., članka 68. stavka 1. drugog podstavka, članka 101. stavka 1. četvrtog podstavka, članka 122. stavka 2. petog podstavka, članka 125. stavka 8. prvog podstavka, članka 125. stavka 9., članka 127. stavaka 7. i 8. i članka 144. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji od 21. prosinca 2013. do 31. prosinca 2020.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 3., članka 12. drugog stavka, članka 22. stavka 7. četvrtog podstavka, članka 37. stavka 13., članka 38. stavka 4. trećeg podstavka, članka 40. stavka 4., članka 41. stavka 3., članka 42. stavka 1. drugog podstavka, članka 42. stavka 6., članka 61. stavka 3. drugog, trećeg, četvrtog i sedmog podstavka, članka 63. stavka 4., članka 64. stavka 4., članka 68. stavka 1. drugog podstavka, članka 101. stavka 1. četvrtog podstavka, članka 122. stavka 2. petog podstavka, članka 125. stavka 8. prvog podstavka, članka 125. stavka 9., članka 127. stavaka 7. i 8. i članka 144. stavka 6. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 5. stavka 3., članka 12. drugog stavka, članka 22. stavka 7. četvrtog podstavka, članka 37. stavka 13., članka 38. stavka 4. trećeg podstavka, članka 40. stavka 4., članka 41. stavka 3., članka 42. stavka 1. drugog podstavka, članka 42. stavka 6., članka 61. stavka 3. drugog, trećeg, četvrtog i sedmog podstavka, članka 63. stavka 4., članka 64. stavka 4., članka 68. stavka 1. drugog podstavka, članka 101. stavka 1. četvrtog podstavka, članka 122. stavka 2. petog podstavka, članka 125. stavka 8. prvog podstavka, članka 125. stavka 9., članka 127. stavaka 7. i 8. i članka 144. stavka 6. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 150.
Odborski postupak
1. Komisiji pri primjeni ove Uredbe, Uredbe o EFRR-u, Uredbe o ETS-u, Uredbe o ESF-u i Uredbe o KF-u pomaže Odbor za koordinaciju za europske strukturne i investicijske fondove. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kad se upućuje na ovaj stavak, primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
3. Kad se upućuje na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Ako odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta u pogledu provedbenih ovlasti iz članka 8. trećeg stavka, članka 22. stavka 7. petog podstavka, članka 38. stavka 3. drugog podstavka, članka 38. stavka 10., članka 39. stavka 4. drugog podstavka, članka 46. stavka 3., članka 96. stavka 2. drugog podstavka., članka 115. stavka 4. i članka 125. stavka 8. drugog podstavka te se primjenjuje članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.
POGLAVLJE II.
Prijelazne i završne odredbe
Članak 151.
Preispitivanje
Europski parlament i Vijeće preispituju ovu Uredbu do 31. prosinca 2020. u skladu s člankom 177. UFEU-a.
Članak 152.
Prijelazne odredbe
1. Ova Uredba ne utječe na nastavak ni na izmjenu, kao ni na potpuno ili djelomično ukidanje pomoći koju je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EZ) br. 1083/2006 ili bilo kojeg drugog zakona koji se primjenjuje na tu pomoć na dan 31. prosinca 2013. Ta Uredba i drugo mjerodavno zakonodavstvo se dosljedno primjenjuju nakon 31. prosinca 2013. na tu pomoć ili dotične operacije do njihova zaključenja. Za potrebe ovog stavka, pomoć obuhvaća operativne programe i velike projekte.
2. Zahtjevi za primanje pomoći podneseni ili odobreni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1083/2006 ostaju valjani.
3. Ako se država članica koristi mogućnosti iz članka 123. stavka 3., može predati zahtjev Komisiji da upravljačko tijelo obavlja funkcije tijela za ovjeravanje odstupajući od članka 59. stavka 1. točke (b) Uredbe (EZ) br. 1083/2006 za odgovarajuće operativne programe koji se provode na temelju Uredbe (EZ) br. 1083/2006. Uz zahtjev se prilaže procjena koju je izvršilo revizorsko tijelo. Komisija na temelju informacija koje je na raspolaganje stavilo revizorsko tijelo i iz vlastitih revizija sa sigurnošću utvrdi da sustavi upravljanja i kontrole tih operativnih programa učinkovito funkcioniraju i da upravljačko tijelo, koje obavlja funkcije tijela za ovjeravanje, neće dovesti u pitanje njihovo funkcioniranje, obavješćuje državu članicu o svojoj suglasnosti u roku od dva mjeseca od datuma primitka zahtjeva.
Članak 153.
Stavljanje izvan snage
1. Ne dovodeći u pitanje odredbe utvrđene u članku 152., Uredba (EZ) br. 1083/2006 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
2. Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu XIV.
Članak 154.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članci od 20. do 24., članak 29. stavak 3., članak 38. stavak 1. točka (a), članci 58. i 60., članci od 76. do 92., članci 118., 120. i 121. te članci od 129. do 147. primjenjuju se s učinkom od 1. siječnja 2014.
Članak 39. stavak 2. sedmi podstavak druga rečenica i članak 76. peti stavak primjenjuju se s učinkom od dana kada stupi na snagu izmjena Financijske uredbe s obzirom na opoziv odobrenih sredstava.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.