РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 462/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1060/2009 относно агенциите за кредитен рейтинг
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 1060/2009 на Европейския парламент и на Съвета (4) изисква от агенциите за кредитен рейтинг да спазват правила на поведение с цел да бъдат ограничени възможни конфликти на интереси и да се осигуряват достатъчно високо качество и прозрачност на кредитните рейтинги и на процеса на определяне на рейтинги. След измененията, въведени с Регламент (ЕО) № 513/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Европейският надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (6), е упълномощен да регистрира и да упражнява надзор над агенциите за кредитен рейтинг. Настоящият регламент допълва действащата регулаторна рамка за агенциите за кредитен рейтинг. По някои от най-важните проблеми, като например конфликтите на интереси, произтичащи от модела „емитентът плаща“ и оповестяването на информация за структурирани финансови инструменти, бяха предприети мерки и рамката ще трябва да бъде преразгледана, след като е функционирала достатъчно време, за да се оцени дали разрешава изцяло тези проблеми. Междувременно необходимостта от преразглеждане на прозрачността, процедурните изисквания и графика на публикуване, по-специално за държавните рейтинги, беше подчертана от настоящата криза с държавния дълг.
(2)
Резолюцията на Европейският парламент от 8 юни 2011 г. относно агенциите за кредитен рейтинг: перспективи (7) призовава за засилване на правилата за агенциите за кредитен рейтинг. На неофициална си среща на 30 септември и 1 октомври 2010 г., Съветът ЕКОФИН призна необходимостта от допълнителни усилия за решаване на редица проблеми, свързани с дейностите по определяне на кредитен рейтинг, в това число риска от предоверяване на кредитните рейтинги и риска от конфликт на интереси, произтичащи от модела, по който се определят възнагражденията на агенциите за кредитен рейтинг. Европейският съвет от 23 октомври 2011 г. направи заключението, че е необходим напредък за ограничаване на предоверяването на кредитни рейтинги.
(3)
На международно равнище Съветът за финансова стабилност (СФС), в който Европейската централна банка (ЕЦБ) е институционален член одобри на 20 октомври 2010 г. принципи за намаляване на зависимостта на органите на властта и финансовите институции от кредитните рейтинги (по-нататък наричани „принципи на СФС“). Принципите на СФС бяха одобрени на срещата на върха на Г-20 в Сеул през ноември 2010 г. Следователно е уместно секторните компетентни органи да оценят практиките на участниците на пазара и да насърчат тези участници на пазара да смекчат въздействието на подобни практики. Секторните компетентни органи следва да вземат решение относно мерките за насърчаване. ЕОЦКП, когато е уместно в сътрудничество с Европейския надзорен орган (Европейски банков орган), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (8), и с Европейския надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (9), следва да предприема действия за улесняване на конвергенцията на надзорните практики в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010 и в рамките на настоящия регламент.
(4)
Агенциите за кредитен рейтинг следва да осведомят инвеститорите за данните относно вероятността за неизпълнение на кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи на базата на резултатите от минали периоди, публикувани в създадения от ЕОЦКП централен регистър.
(5)
Съгласно принципите на СФС „централните банки следва да извършват собствени кредитни преценки относно финансовите инструменти, които ще приемат при пазарни операции както като гаранции, така и за пряко закупуване. Политиките на централните банки следва да избягват механични подходи, които биха могли да доведат до ненужно резки и големи промени в допустимостта на финансовите инструменти и нивото на намаленията, които може да изострят „ефекта на срутването“. Освен това ЕЦБ заявява в своето становище от 2 април 2012 г., че се ангажира да подкрепя общата цел за намаляване на предоверяването на кредитни рейтинги. В това отношение ЕЦБ докладва редовно относно различните мерки, предприети от Евросистемата, за да се намали доверяването на кредитни рейтинги. Съгласно член 284, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), ЕЦБ изпраща до Европейския парламент, Съвета и Комисията, а също и до Европейския съвет, годишен доклад за дейностите на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) и за паричната политика както за предходната, така и за текущата година. Председателят на ЕЦБ представя този доклад на Европейския парламент, който може да проведе общ дебат по него, и на Съвета. Освен това, ЕЦБ би могла в тези доклади да опише как е прилагала принципите на СФС, а също и алтернативните механизми за оценяване, които използва.
(6)
Като първи етап, Съюзът се стреми към преразглеждане на позоваванията на кредитни рейтинги в правото на Съюза, които водят или има опасност да доведат до доверяване единствено или механично на кредитни рейтинги, и като втори етап, на всички позовавания на кредитни рейтинги за регулаторни цели, с оглед да бъдат премахнати до 2020 г., при условие че бъдат идентифицирани и приложени подходящи алтернативи за оценка на кредитния риск.
(7)
Значението на рейтинговите перспективи за емитентите и инвеститорите и тяхното въздействие върху пазара са съпоставими с приложимостта и последиците от кредитните рейтинги. Следователно всички изисквания на Регламент (ЕО) № 1060/2009, които имат за цел да гарантират, че рейтинговите действия са точни и прозрачни и при тях няма конфликт на интереси, следва да се прилагат също и за рейтинговите перспективи. Според сегашните надзорни практики някои изисквания на този регламент се прилагат спрямо рейтинговите перспективи. Настоящият регламент следва да изясни правилата и да създаде правна сигурност, като въвежда определение за рейтинговите перспективи и пояснява конкретно кои разпоредби се прилагат към тези перспективи. Определението за рейтингова перспектива следва да обхваща също така и становища по отношение на вероятната посока на промяна на кредитния рейтинг в краткосрочен план, често наричани кредитни наблюдения.
(8)
В средносрочен план следва да се обмислят по-нататъшни действия за заличаване на позоваванията на кредитни рейтинги, използвани за регулаторни цели във финансовото регулиране и замяна на рисковото тегло на активите чрез кредитни рейтинги. Засега обаче агенциите за кредитен рейтинг са важни участници на финансовите пазари. Вследствие на това независимостта и морала на агенциите за кредитен рейтинг и техните дейности по определяне на кредитен рейтинг са от особено значение, за да се гарантира тяхната надеждност по отношение на пазарните участници, по-специално инвеститорите и други потребители на кредитни рейтинги. Регламент (ЕО) № 1060/2009 предвижда, че агенциите за кредитен рейтинг трябва да бъдат регистрирани и контролирани, тъй като техните услуги оказват сериозно влияние върху интересите на обществото. Кредитните рейтинги, за разлика от инвестиционните проучвания, не са просто становища относно стойността или цената на финансов инструмент или на финансово задължение. Агенциите за кредитен рейтинг не са просто финансови анализатори или инвестиционни консултанти. Кредитните рейтинги имат регулаторна стойност за регулираните инвеститори, като кредитни институции, застрахователни дружества и други институционални инвеститори. Въпреки че се ограничават стимулите за предоверяване на кредитните рейтинги, кредитните рейтинги продължават да направляват инвестиционния избор, по-специално поради информационната асиметрия и за целите на ефективността. В този контекст агенциите за кредитен рейтинг трябва да бъдат независими и да бъдат възприемани като такива от участниците на пазара, а техните методи за определяне на рейтинга трябва да бъдат прозрачни и възприемани като такива.
(9)
Следва да се намали предоверяването на кредитните рейтинги и постепенно да се премахнат всички автоматични ефекти, произтичащи от кредитните рейтинги. Следва да се насърчават кредитните институции и инвестиционните посредници да въвеждат вътрешни процедури за извършване на своя собствена оценка на кредитния риск и да се насърчават инвеститорите да извършват финансов и правен анализ. В тази рамка настоящият регламент предвижда финансовите институции да не се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги. Поради това тези институции следва да избягват да сключват договори, при които те се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги, и следва да избягват употребата им в договори като единствен параметър за оценка на кредитоспособността на инвестициите или за вземане на решение дали да инвестират или да се освободят от съответните активи.
(10)
Регламент (ЕС) № 1060/2009 вече представи първи кръг от мерки за разрешаване на въпроса за независимостта и морала на агенциите за кредитен рейтинг и техните дейности по определяне на кредитен рейтинг. Целите за гарантиране на независимостта на агенциите за кредитен рейтинг и установяване, управление и доколкото е възможно, избягване на конфликти на интереси, които биха могли да възникнат, вече са обхванати от няколко разпоредби на посочения регламент. Подборът и възнаграждението на агенцията за кредитен рейтинг от страна на оценяваното предприятие (моделът „емитентът плаща“) поражда конфликти на интереси. При този модел има стимули агенциите за кредитен рейтинг да присъждат надценени рейтинги на емитента с цел осигуряване на дългогодишни стопански взаимоотношения, гарантиращи приходи, или осигуряващи на допълнителна работа и приходи. Освен това връзките между акционерите на агенциите за кредитен рейтинг и оценяваните лица могат да доведат до възникване на конфликти на интереси, които не са достатъчно обхванати от съществуващите правила. В резултат на това кредитните рейтинги, присъдени в рамките на модела „емитентът плаща“, могат да бъдат възприемани като кредитните рейтинги, които са от полза за емитента, а не като кредитните рейтинги, необходими на инвеститора. Важно е да се подобрят условията за независимост, които се прилагат по отношение на агенциите за кредитен рейтинг, за да се повиши равнището на надеждност на кредитните рейтинги, присъдени в рамките на модела „емитентът плаща“.
(11)
За да се засили конкуренцията на пазар, доминиран до момента от три агенции за кредитен рейтинг, следва да се вземат мерки за поощряване на използването на услугите на по-малки агенции за кредитен рейтинг. В последно време емитентите или свързани трети страни имат практиката да искат кредитен рейтинг от две или повече агенции за кредитен рейтинг и затова, когато иска два или повече кредитни рейтинга, емитентът или свързаната трета страна следва да обмисли ангажирането на поне една агенция за кредитен рейтинг, която не притежава повече от 10 % от общия пазарен дял и която би могла да бъде оценена от емитента или свързаната трета страна като способна да определи рейтинг за съответната емисия или лице.
(12)
Пазарът на кредитни рейтинги показва, че по традиция агенциите за кредитен рейтинг и оценяваните лица поддържат дългосрочни отношения. Това повишава риска от сближаване, като агенцията за кредитен рейтинг може да стане твърде благосклонно настроена към желанията на оценяваното лице. При тези обстоятелства безпристрастността на агенциите за кредитен рейтинг с течение на времето може да бъде поставена под въпрос. Наистина, агенции за кредитен рейтинг, които са ангажирани и получават плащания от корпоративен емитент, са стимулирани да издават завишени благоприятни рейтинги за оценяваното лице или за дългови инструменти с цел поддържане на стопански отношения с емитента. За емитентите също има стимули, които са в полза на трайни взаимоотношения, като например „ефекта на заключването“, при който емитентът се въздържа от промяна на агенцията за кредитен рейтинг, тъй като промяната би могла да доведе до безпокойство у инвеститорите по отношение на кредитоспособността на емитента. Този проблем вече бе установен в Регламент (ЕС) № 1060/2009 г., който изисква агенциите за кредитен рейтинг да прилагат ротационен механизъм за постепенни промени в аналитичните екипи и в комитетите за определяне на кредитни рейтинги, така че независимостта на рейтинговите анализатори и лицата, одобряващи кредитните рейтинги, да не бъде накърнена. Успехът на тези правила обаче е силно зависим от вътрешните практики в агенциите за кредитен рейтинг, а именно реалната независимост и професионализъм на служителите на агенцията за кредитен рейтинг, съпоставена със стопанските интереси на самата агенция за кредитен рейтинг. Тези правила не бяха разработени така, че да предоставят достатъчна гаранция по отношение на трети страни и да намалят ефективно или да предотвратят конфликтите на интереси, произтичащи от дългогодишни взаимоотношения. Един начин за постигане на това би могъл да бъде ограничаване на периода, през който дадена агенция за кредитен рейтинг може да предоставя без прекъсване кредитни рейтинги на един и същ емитент или на негови дългови инструменти. Определянето на максималната продължителност на договорните отношения между емитента, който е оценяван или който е издал оценявани дългови инструменти, и агенцията за кредитен рейтинг следва да премахне стимулите за издаването на благоприятни кредитни рейтинги за този емитент. Освен това утвърждаването на изискването за ротация на агенциите за кредитен рейтинг като нормална и редовна пазарна практика следва също да доведе до смекчаване на „ефекта на заключване“. Накрая, ротацията на агенциите за кредитен рейтинг следва да окаже положително влияние върху пазара на кредитни рейтинги, тъй като тя би улеснила навлизането на пазара на нови участници и предлага на съществуващите агенции за кредитен рейтинг възможност да разширят своята дейност върху нови области.
(13)
Същевременно е важно прилагането на ротационния механизъм да е уредено така, че ползите от механизма да бъдат по-големи от отрицателните последици, които той би могъл да породи. Честата ротация например би могла да доведе до по-големи разходи за емитентите и агенциите за кредитен рейтинг, тъй като разходите, свързани с оценяване на нов субект или финансов инструмент, са по правило по-високи от разходите за наблюдение на вече присъден кредитен рейтинг. Също така установяването на агенция за кредитен рейтинг отнема значително време и ресурси, независимо дали става дума за специализиран в определена ниша участник или за агенция за кредитен рейтинг, покриваща всички класове активи. Освен това постоянната ротация на агенции за кредитен рейтинг би могла да има значително въздействие върху качеството и последователността на кредитните рейтинги. Не по-малко важно е ротационният механизъм да бъде прилаган с достатъчни предпазни мерки, които да позволят на пазара да се адаптира постепенно преди евентуалното засилване на механизма в бъдеще. Това би могло да се постигне чрез ограничаване на обхвата на механизма до пресекюритизации, което е ограничен източник на банково финансиране, като същевременно се позволи наблюдението на вече присъдените кредитни рейтинги да продължи при поискване, дори и след като ротацията стане задължителна. По този начин и като общо правило ротацията следва да засегне единствено новите пресекюритизации с базови активи на един и същ инициатор. Комисията следва да преразгледа дали е уместно да се запази ограничен ротационен механизъм и дали той да бъде приложен за други класове активи, и ако това е така, дали за другите класове е оправдано различно третиране по отношение, например, на дължината на максималния срок на договорните отношения. Когато ротационният механизъм е установен за други класове активи, Комисията следва да оцени дали е необходимо да се въведе задължение за агенцията за кредитен рейтинг при изтичането на максималната продължителност на договорните отношения да предостави информация за емитента и за оценяваните финансови инструменти (предавателно досие) на застъпващата агенция за кредитен рейтинг.
(14)
Подходящо е да се въведе ротация на пазара за кредитен рейтинг за пресекюритизации. Първо, това е сегмент от европейския пазар на секюритизации, който има по-ниски от очакваните резултати след финансовата криза, и следователно необходимостта от мерки по отношение на конфликти на интереси е най-голяма за него. Второ, макар кредитният риск по дългови инструменти, издадени например от корпоративни субекти, да зависи във висока степен от капацитета за обслужване на дълг на самия емитент, кредитният риск при пресекюритизациите е обикновено уникален за всяка трансакция. Следователно когато се прави пресекюритизация, няма голям риск от загуба на знание при наемането на нова агенция за кредитен рейтинг. С други думи, макар понастоящем да съществува само ограничен брой агенции за кредитен рейтинг, извършващи дейност на пазара за кредитен рейтинг за пресекюритизация, този пазар е по-естествено отворен за конкуренция и един ротационен механизъм би могъл да бъде движеща сила за повече динамика на този пазар. И накрая, пазарът за кредитен рейтинг за пресекюритизация се доминира от няколко големи агенции за кредитен рейтинг, но съществуват и други участници, които натрупват експертен опит в тази област.
(15)
Редовната ротация на агенциите за кредитен рейтинг, които присъждат кредитен рейтинг за пресекюритизации, следва да доведе до повече многообразие при оценяването на кредитоспособността. Многобройните и различни виждания, перспективи и методологии, използвани от агенциите за кредитен рейтинг, следва да водят до присъждане на по-разнообразни кредитни рейтинги и в крайна сметка да подобрят качеството на оценката на кредитоспособността на пресекюритизациите. За да има това многообразие въздействие и за да се избегне рискът от самодоволство както на инициаторите, така и на агенциите за кредитен рейтинг, максималната продължителност, за която на агенцията за кредитен рейтинг се допуска да оценява пресекюритизации от един и същ инициатор, трябва да бъде ограничена до равнище, което да гарантира редовни актуални прегледи на кредитоспособността. Периодът от четири години е подходящ, като се имат предвид тези фактори, както и необходимостта да се осигури приемственост по отношение на кредитните рейтинги. Когато са ангажирани най-малко четири агенции за кредитен рейтинг, целите на ротационния механизъм вече са изпълнени, поради което изискването за ротация не следва да се прилага. За да се гарантира истинска конкуренция, освобождаване следва да се прилага само когато най-малко четири от ангажираните агенции за кредитен рейтинг оценяват определен дял от подлежащите на оценка финансови инструменти на инициатора.
(16)
Уместно е ротационният механизъм за пресекюритизациите да се структурира с оглед на инициатора. Пресекюритизациите се издават от дружество със специално предназначение без никакъв значителен капацитет за обслужване на дълга. Следователно при структуриране на ротацията с оглед на емитента механизмът би се оказал неефективен. И обратно, структуриране на ротацията с оглед на спонсора би означавало на практика почти винаги да се прилага освобождаването.
(17)
Един ротационен механизъм би бил важен инструмент за намаляване на бариерите пред навлизането на пазара за кредитен рейтинг за пресекюритизации. Същевременно обаче това би могло да затрудни допълнително новите участници на пазара да си осигурят място на пазара, защото не би им било разрешено да задържат клиентите си. Поради това е целесъобразно да се въведе освобождаване от ротационния механизъм за малки агенции за кредитен рейтинг.
(18)
За да бъде ефективен, ротационният механизъм трябва да бъде прилаган по надежден начин. Изискването за ротация няма да може да изпълни целите си, ако напускащата агенция за кредитен рейтинг получи право отново да присъжда рейтинг за пресекюритизации от същия инициатор в рамките на твърде кратък период от време. Следователно е необходимо да се предвиди подходящ срок, в рамките на който напускащата агенция за кредитен рейтинг да не може да бъде ангажирана да оценява пресекюритизации от същия инициатор отново. Този период следва да бъде достатъчно дълъг, за да позволи на застъпващата агенция за кредитен рейтинг да предостави ефективно своите услуги за кредитен рейтинг, за да се гарантира, че пресекюритизациите са наистина обект на нов контрол, следващ различен подход, и да се гарантира, че кредитните рейтинги, присъдени от новата агенция за кредитен рейтинг, осигуряват достатъчна приемственост. Същевременно, за да може ротационният механизъм да функционира правилно, продължителността на периода е ограничена от предлагането на агенции за кредитен рейтинг, разполагащи с достатъчно експертен опит в областта на пресекюритизациите. Следователно дължината на периода следва да бъде пропорционална и следва като цяло да бъде равна на дължината на изтеклия договор на напускащата агенция за кредитен рейтинг, но да не надвишава четири години.
(19)
Изискването за редовна ротация на агенциите за кредитен рейтинг е пропорционално на преследваната цел. Изискването се прилага само за регистрирани агенции за кредитен рейтинг, които са регулирани и които предоставят услуга, засягаща обществените интереси (кредитни рейтинги, които могат да бъдат използвани за регулаторни цели) при модела „емитентът плаща“ и за определен клас активи (пресекюритизации). Привилегията да извършваш услуги, за които се признава, че играят важна роля в регулирането на пазара на финансови услуги, и да бъдеш одобрен да изпълняваш тази функция, поражда необходимостта от спазване на някои задължения, за да се гарантира независимостта и усещането за независимост при всякакви обстоятелства. Агенция за кредитен рейтинг, която няма право да присъжда рейтинг на пресекюритизации на определен инициатор, въпреки това ще може да присъжда рейтинги на пресекюритизации от други инициатори, както и да присъжда рейтинги на други класове активи. В пазарен контекст, в който правилото за ротация се прилага спрямо всички пазарни участници, възможностите за стопанска дейност също ще се увеличат, тъй като всички агенции за кредитен рейтинг ще трябва да се сменят. Освен това агенциите за кредитен рейтинг могат да издават непоискани кредитни рейтинги на пресекюритизации от един и същ инициатор, като използват натрупания опит. Непоисканите кредитни рейтинги не са ограничени от модела „емитентът плаща“ и следователно теоретично са по-слабо засегнати от потенциални конфликти на интереси. За клиентите на агенциите за кредитен рейтинг максималната продължителност на договорните отношения с агенция за кредитен рейтинг и изискването за наемане на повече от една агенция за кредитен рейтинг също представляват ограничения на свободата им да извършват своя собствена стопанска дейност. Тези ограничения обаче са необходими с оглед на интересите на обществото, като се има предвид влиянието на модела „емитентът плаща“ върху необходимата независимост на агенциите за кредитен рейтинг, за да се осигурят независими кредитни рейтинги, които могат да се използват от инвеститорите за регулаторни цели. В същото време тези ограничения не надхвърлят това, което е необходимо, и трябва да се разглеждат по-скоро като повишаващи кредитоспособността на пресекюритизациите по отношение на останалите участници и в крайна сметка на целия пазар.
(20)
Независимостта на агенцията за кредитен рейтинг по отношение на оценяваното лице също е засегната от възможен конфликт на интереси на нейни значими акционери спрямо оценяваното лице. Акционер в агенция за кредитен рейтинг може да бъде член на административния или надзорния съвет на оценявано лице или на свързана с него трета страна. Регламент (ЕО) № 1060/2009 разглежда този случай единствено по отношение на конфликти на интереси, причинени от рейтинговите анализатори, лицата, одобряващи кредитните рейтинги, или други лица, наети в агенциите за кредитен рейтинг. Посоченият регламент обаче не казва нищо по отношение на потенциални конфликти на интереси във връзка с акционери или членове на агенциите за кредитен рейтинг. С оглед подобряване на разбирането за независимост на агенциите за кредитен рейтинг спрямо лица, на които се присъжда рейтинг, е целесъобразно да се разширят съществуващите правила, установени в посочения регламент, приложими за конфликти на интереси, причинени от служителите на агенциите за кредитен рейтинг и за онези, причинени от акционери или членове, които имат важна позиция в рамките на агенцията за кредитен рейтинг. Ето защо агенциите за кредитен рейтинг следва да се въздържат от присъждане на кредитни рейтинги или следва да обявяват, че кредитният рейтинг може да бъде засегнат, когато акционер или член, притежаващ 10 % от правата на глас в тази агенция, е също така член на административния или надзорния съвет на оценяваното лице или е инвестирал в оценявано лице, когато инвестицията достига определен размер. Освен това, фактът че акционер или член, притежаващ най-малко 5 % от правата на глас на тази агенция за кредитен рейтинг, е инвестирал в оценяваното лице или е член на административния или надзорния съвет на оценяваното лице, следва да се оповести пред обществеността, най-малкото ако инвестицията достигне определен размер. Освен това, когато акционер или съдружник е в състояние да упражни съществено влияние върху дейността на агенцията за кредитен рейтинг, това лице не следва да предоставя консултантски или съвещателни услуги на оценяваното лице или на свързана трета страна по отношение на корпоративната или правна структура, активите, пасивите или дейността.
(21)
За да се осигури практическо прилагане на правилата за независимост и предотвратяване на конфликти на интереси, установени в Регламент (ЕО) № 1060/2009 и за да се предотврати тяхната неефективност, е необходим немалък брой агенции за кредитен рейтинг, които не са свързани нито с напускащата агенция за кредитен рейтинг в случая на ротацията, нито с агенция, предоставяща паралелно услуги за кредитен рейтинг на същия емитент. Целесъобразно е да се изисква строго разделение между напускащата агенция и застъпващата агенция в случай на ротация, както и на двете агенции за кредитен рейтинг, предоставящи паралелно услуги за кредитен рейтинг на един и същ емитент. Агенциите за кредитен рейтинг не следва да бъдат свързани помежду си чрез контролно управление, бидейки част от една и съща група от агенции за кредитен рейтинг, чрез акционерно участие или членство, чрез упражняване на права на глас в някоя от останалите агенции за кредитен рейтинг, както и чрез възможността да се назначават членове на административните или надзорните съвети на някоя от останалите агенции за кредитен рейтинг.
(22)
Агенциите за кредитен рейтинг следва да създадат, поддържат, прилагат и документират ефективна структура за вътрешен контрол за прилагане на политики и процедури за превенция и контрол на евентуални конфликти на интереси и за гарантиране на независимостта на кредитните рейтинги, рейтинговите анализатори и рейтинговите екипи по отношение на акционери, административни органи и органи за управление, и продажбени и маркетингови дейности. Във връзка с корпоративното управление, с организационни въпроси и въпроси, свързани с управлението на конфликти на интереси, следва да бъдат въведени стандартни работни процедури. Стандартните работни процедури следва периодично да бъдат преразглеждани и наблюдавани за да се оцени тяхната ефективност и необходимостта от актуализирането им.
(23)
Разбирането за независимост на агенциите за кредитен рейтинг ще бъде особено засегнато в случай, че едни и същи акционери или членове инвестират в различни агенции за кредитен рейтинг, които не принадлежат към една и съща група от агенции за кредитен рейтинг, или поне ако тази инвестиция достигне определен размер, който би могъл да позволи на тези акционери или членове да упражняват известно влияние върху дейността на агенцията за кредитен рейтинг. Ето защо с цел да се гарантира независимостта (и разбирането за независимост) на агенциите за кредитен рейтинг, е уместно да се предвидят по-строги правила относно отношенията между агенциите за кредитен рейтинг и техните акционери или членове. По тази причина никое лице не следва едновременно да има участие от 5 или повече процента в повече от една агенция за кредитен рейтинг, освен ако засегнатите агенции за кредитен рейтинг принадлежат към една и съща група.
(24)
Целта да се гарантира достатъчна независимост на агенциите за кредитен рейтинг изисква инвеститорите да не притежават едновременно инвестиции от 5 % или повече в повече от една агенция за кредитен рейтинг. Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 г. относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за емитентите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (10) предвижда лицата, контролиращи най-малко 5 % от правата на глас в дружество, регистрирано на борсата, да оповестяват публично този факт с оглед, наред с другото, на интереса на инвеститорите да са наясно със структурата за гласуване в подобно дружество. Смята се, че 5 % са сериозен дял, чрез който може да се влияе върху структурата на гласуване в дадено дружество. Следователно е уместно използването на прага от 5 % с цел ограничаване на едновременното инвестиране в повече от една агенция за кредитен рейтинг. Тази мярка не може да се смята за непропорционална, като се има предвид, че никоя от регистрираните агенции за кредитен рейтинг в Съюза не е допусната до търговия на регулиран пазар и следователно не е обект на правилата за прозрачност и процедурните правила, които се прилагат спрямо дружествата, допуснати до търговия на регулиран пазар в Съюза в съответствие с Директива 2004/109/ЕО. Често предприятията, които не са допуснати до търговия на регулиран пазар се управляват посредством акционерни протоколи или споразумения, а броят на акционерите или членовете обикновено е незначителен. Следователно, макар и миноритарен, делът в агенция за кредитен рейтинг, която не е допусната до търговия на регулиран пазар може да окаже влияние. Независимо от това, с цел да се гарантира възможността за чисто икономически инвестиции в агенциите за кредитен рейтинг, това ограничение за едновременно инвестиране в повече от една агенция за кредитен рейтинг няма да обхваща инвестиции, реализирани чрез колективни инвестиционни схеми, управлявани от трети страни, независими от инвеститора и извън обхвата на влиянието на инвеститора.
(25)
Разпоредбите на настоящия регламент относно конфликти на интереси по отношение на структурата на акционерите не следва да се отнасят само за пряко, а и за непряко притежаване на дялове, тъй като в противен случай тези правила биха били лесни за заобикаляне. Агенциите за кредитен рейтинг следва да положат всички усилия да познават непреките си акционери, така че да могат да избягват всички потенциални конфликти на интереси в това отношение.
(26)
Ефективността на правилата за независимост и предотвратяване на конфликти на интереси, които изискват от агенциите за кредитен рейтинг да не предоставят за дълъг период от време услуги за кредитни рейтинги на един и същ емитент, може да бъдат накърнени, ако агенциите за кредитен рейтинг придобият правото да стават значими акционери или членове на други агенции за кредитен рейтинг.
(27)
Важно е да се гарантира, че промените на рейтингови методологии не водят до по-благосклонни методологии. За тази цел емитентите, инвеститорите и други заинтересовани страни следва да имат възможност да изразят мненията си за всякакви планирани промени в рейтинговите методологии. Това ще им помогне да разберат логиката на новите методологии и на съответната промяна. Коментарите, предоставени от емитентите и инвеститорите по проекта за методологии, могат да дадат ценни идеи на агенциите за кредитен рейтинг при определяне на техните методологии. ЕОЦКП следва също да бъде уведомяван за планирани промени. Въпреки че Регламент (ЕО) № 1060/2009 възложи на ЕОЦКП правомощието да се уверява, че използваните от агенциите за кредитен рейтинг методологии са строги, систематични, последователни и подлежат на утвърждаване въз основа на историческия опит, включително бек-тестване, този процес на проверка не следва да дава на ЕОЦКП правомощия да преценява целесъобразността на предложената методология или съдържанието на кредитните рейтинги, присъдени след прилагането на методологии. Когато е уместно, рейтинговите методологии следва да вземат предвид финансовите рискове, произтичащи от опасностите за околната среда.
(28)
Поради сложността на структурираните финансови инструменти агенциите за кредитен рейтинг не винаги успяваха да осигурят достатъчно високо качество на кредитните рейтинги, присъждани за инструменти. Това доведе до загуба на доверието на пазара в този тип кредитни рейтинги. С цел възвръщане на доверието би било подходящо да се изисква от емитентите или от свързани трети страни да ангажират най-малко две различни агенции за кредитен рейтинг при предоставяне на кредитни рейтинги за структурирани финансови инструменти, които биха могли да присъдят различни и конкурентни оценки. Това би могло да намали и прекалената зависимост от един единствен кредитен рейтинг.
(29)
Предложението за директива относно достъпа до дейността на кредитни институции и пруденциалния надзор на кредитните институции и инвестиционните посредници и предложението за регламент относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници, които трябва да заменят Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (11) и Директива 2006/49/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно капиталовата адекватност на инвестиционните посредници и кредитните институции (12), въвеждат изискване за банките и инвестиционните посредници да оценяват кредитния риск във връзка със субекти и финансови инструменти, в които те самите инвестират, а не просто да се доверяват в това отношение на кредитни рейтинги. Това изискване следва да бъде разширено, така че да обхване другите участници на финансовия пазар, регламентирани в правото на Съюза, включително инвестиционните управители. За всички участници на финансовия пазар обаче това изискване следва да се прилага по пропорционален начин, като се отчитат естеството, мащабът и сложността на съответния участник. Държавите-членки не следва да имат право да налагат или запазват правила, които позволяват по-строга зависимост на тези инвеститори от кредитните рейтинги.
(30)
Освен това ще се подобри способността на инвеститора да направи информирана оценка на кредитното качество на структурираните финансови инструменти, ако инвеститорите разполагат с достатъчно информация относно тези инструменти. Например, тъй като рискът по структурирани финансови инструменти зависи в голяма степен от качеството и показателите за резултати на базовите активи, би следвало да се предостави на инвеститорите повече информация за базовите активи. Това би намалило зависимостта на инвеститорите от кредитните рейтинги. Освен това разкриването на съответната информация относно структурираните финансови инструменти вероятно ще засили конкуренцията между агенциите за кредитен рейтинг, тъй като това може да доведе до увеличаване на броя на непоисканите кредитни рейтинги. До януари 2016 г. Комисията следва да преразгледа и да докладва относно целесъобразността на разширяването на обхвата на това изискване за разкриване, за да се обхванат други финансови продукти. Например, съществуват други финансови продукти, като обезпечените облигации и други обезпечени дългови инструменти, при които рискът зависи в голяма степен от характеристиките на базовите активи и при които би могло да е подходящо да се предостави повече информация на инвеститорите за обезпечението.
(31)
Инвеститори, емитенти и други заинтересовани страни следва да имат достъп до актуална рейтингова информация на основна страница в интернет. Европейската рейтингова платформа следва да бъде създадена от ЕОЦКП и следва да позволи на инвеститорите лесно да сравняват всички съществуващи кредитни рейтинги за конкретно лице, на което се прави оценка. Важно е страницата в интернет на Европейската рейтингова платформа да показва всички налични кредитни рейтинги за даден инструмент, за да може да позволи на инвеститорите да отчетат цялото многообразие от мнения, преди да вземат сами инвестиционно решение. Същевременно, за да няма отрицателно въздействие върху възможността кредитните агенции да оперират по модела „инвеститорът плаща“, тези кредитни рейтинги не следва да се включват в Европейската рейтингова платформа. Европейската рейтингова платформа следва да помогне на по-малките и новите агенции за кредитен рейтинг да бъдат по-забележими. Европейската рейтингова платформа следва да включи централния регистър на ЕОЦКП, за да създаде една платформа за всички налични кредитни рейтинги за даден инструмент и за информацията за резултатите от минали периоди, публикувана от централния регистър. Европейският парламент подкрепи публикуването на кредитни рейтинги в своята резолюция относно агенциите за кредитен рейтинг от 8 юни 2011 г.
(32)
Кредитните рейтинги, независимо от това дали са присъдени с регулаторна цел или не, имат значително влияние върху инвестиционните решения и върху имиджа и финансовата привлекателност на емитентите. Ето защо агенциите за кредитен рейтинг носят сериозна отговорност пред инвеститорите и емитентите да гарантират, че спазват Регламент (ЕО) № 1060/2009, така че техните кредитни рейтинги да бъдат независими, обективни и с подходящо качество. Инвеститорите и емитентите обаче не винаги могат да изискат прилагането на отговорността на агенцията за кредитен рейтинг спрямо тях. Особено трудно може да бъде да се установи гражданска отговорност на агенция за кредитен рейтинг при липсата на договорни отношения между агенция за кредитен рейтинг и например инвеститор или емитент, на които са присъдени непоискани рейтинги. Емитентите могат също да се сблъскат с трудности при прилагането на гражданската отговорност на агенциите за кредитен рейтинг спрямо тях, дори когато имат договорно отношение със съответните агенции за кредитен рейтинг: понижаването на кредитен рейтинг например, за което решението е взето в нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009, извършено умишлено или поради груба небрежност, може да има отрицателно отражение върху репутацията и разходите за финансиране на емитент и така да му нанесе щети, дори когато не е обект на отговорност по договор. Ето защо е важно да се осигури адекватно право на регресен иск за инвеститори, които с разумно основание са се доверявали на кредитен рейтинг, присъден в нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009, както и за емитенти, понесли щети поради кредитен рейтинг, присъден в нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009. Инвеститорът и емитентът следва да могат да държат отговорна агенцията за кредитен рейтинг за щети, нанесени поради нарушение на този регламент, което е оказало влияние върху рейтинговата оценка. Макар инвеститорите и емитентите, които имат договорни отношения с агенция за кредитен рейтинг, да могат да предпочетат да предявят иск срещу тази агенция за кредитен рейтинг на основание нарушаване на договор, възможността за търсене на компенсация за нарушаването на Регламент (ЕО) № 1060/2009 следва да бъде достъпно за всички инвеститори и емитенти, независимо дали между страните съществуват договорни отношения.
(33)
Следва да е възможно агенциите за кредитен рейтинг да носят отговорност, ако нарушават с умисъл или поради груба небрежност правилата, наложени от Регламент (ЕО) № 1060/2009. Този стандарт за грешка е подходящ, тъй като дейността на агенциите за кредитен рейтинг включва известна степен на оценка на сложни икономически фактори и прилагането на различни методологии може да доведе до различни рейтингови резултати, нито един от които не може да бъде считан за неправилен. Освен това е уместно агенциите за кредитен рейтинг да носят потенциално неограничена отговорност само когато нарушават Регламент (ЕО) № 1060/2009 умишлено или поради груба небрежност.
(34)
Инвеститорът или емитентът, предявяващ иск за нарушаването на Регламент (ЕО) № 1060/2009, следва да представи точна и подробна информация, която сочи, че агенцията за кредитен рейтинг е извършила подобно нарушение на правилата на посочения регламент. Това следва да се оцени от компетентния съд, като се взема предвид това, че инвеститорът или емитентът може да няма достъп до информация, която е изцяло в сферата на агенцията за кредитен рейтинг.
(35)
Въпроси на гражданската отговорност на дадена агенция за кредитен рейтинг, които не са обхванати или определени от настоящия регламент, включително причинността и понятието „груба небрежност“, следва да се решават с помощта на приложимото национално право и с оглед на съответните правила на международното частно право. По-конкретно, държавите-членки следва да разполагат с възможността да поддържат национални режими на гражданската отговорност, които да са по-благоприятни за инвеститорите или емитентите и да не се основават на нарушаване на Регламент (ЕО) № 1060/2009. Компетентният съд, който решава относно иска за гражданска отговорност, внесен от даден инвеститор или емитент, следва да бъде определен от съответните правила на международното частно право.
(36)
Фактът, че институционалните инвеститори, включително инвестиционните мениджъри, са задължени да правят собствена оценка на кредитното качество на активи, не следва да възпрепятства съдилищата да установяват, че нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009 от дадена агенция за кредитен рейтинг е причинило щети на инвеститор, за които агенцията за кредитен рейтинг носи отговорност. Въпреки че този регламент ще подобри възможностите на инвеститорите да направят собствена оценка на риска, те ще продължат да имат по-ограничен достъп до информация в сравнение с агенциите за кредитен рейтинг. Освен това е възможно по-специално по-малките инвеститори да нямат възможност за критична оценка на кредитен рейтинг, присъден от агенции за кредитен рейтинг.
(37)
Държавите-членки и ЕОЦКП следва да гарантират, че всички санкции, наложени съгласно Регламент (ЕО) № 1060/2009, се оповестяват публично само когато това публично оповестяване би било съразмерно.
(38)
С цел по-нататъшно смекчаване на конфликтите на интереси и улесняване на лоялната конкуренция на пазара за кредитен рейтинг е важно да се гарантира, че таксите, начислявани от агенциите за кредитен рейтинг на клиентите, не са дискриминационни. Разлики в таксите, събирани за един и същи вид услуга, следва да бъдат оправдани само поради различие в действителните разходи за предоставянето на тази услуга на различни клиенти. Освен това таксите, начислявани за услуги за кредитен рейтинг на даден емитент, не следва да зависят от резултатите или крайния продукт от извършената работа, нито от предоставянето на свързани (допълнителни) услуги. Освен това, с цел да се даде възможност за ефективен надзор на тези правила, агенциите за кредитен рейтинг следва да оповестяват пред ЕОЦКП таксите, получени от всеки един клиент, и общата ценова политика.
(39)
С цел да се допринесе за присъждането на актуални и достоверни държавни рейтинги и да се улесни разбирането от страна на потребителите, е важно редовното преразглеждане на тези рейтинги. Важно е също така да се повиши прозрачността за извършваната проучвателна дейност, персонала, ангажиран с подготовката на държавните рейтинги и допусканията, на които се основават кредитните рейтинги, направени от агенциите за кредитен рейтинг във връзка с държавен дълг.
(40)
Съществено е инвеститорите да имат подходяща информация, за да оценяват кредитоспособността на държави-членки. В рамките на своето наблюдение на икономическите и фискалните политики на държавите-членки Комисията събира и обработва данни за икономическото, финансовото и фискалното състояние и резултати на всички държави-членки, повечето от които са публикувани от Комисията и следователно могат да се използват от инвеститорите за оценка на потенциалната кредитоспособност на държави-членки. Когато е уместно и когато съществуват данни, при спазване на съответните приложими правила за поверителност в рамките на своето наблюдение на икономическите и фискалните политики на държавите-членки Комисията следва да допълва съществуващото докладване относно икономическите резултати на държавите-членки с евентуални допълнителни фактори или показатели, които могат да помогнат на инвеститорите да оценят кредитоспособността на държави-членки. Тези фактори следва да се предоставят на обществеността, като допълват съществуващите публикации и друга публично оповестявана информация, с оглед да се дадат на инвеститорите допълнителни данни, които да им помогнат да оценят кредитоспособността на суверенни субекти и тяхната информация относно задлъжнялостта. Като се има предвид горепосоченото, Комисията следва да разгледа възможността за разработване на европейска оценка на кредитоспособността, за да даде възможност на инвеститорите да извършат безпристрастна и обективна оценка на кредитоспособността на държавите-членки, като отчита конкретното икономическо и социално развитие. При необходимост Комисията следва да представи подходящи законодателни предложения.
(41)
Действащите правила предвиждат кредитните рейтинги да бъдат съобщавани на оценяваното лице 12 часа преди публикуването им. С цел да се избегне съобщаването на тази информация в извънработно време и да се остави достатъчно време на оценяваното лице за проверка на точността на данните, на които се основава кредитният рейтинг, че информацията, предоставяна на оценяваното лице, следва да бъде на разположение един цял работен ден преди публикуването на кредитния рейтинг или на рейтинговите перспективи. Списъкът с лица, които могат да получат тази информация, следва да е ограничен и ясно определен от оценявания субект.
(42)
С оглед на особеностите на държавните рейтинги и с цел намаляване на риска от неустойчивост, е необходимо и пропорционално да се изисква от агенциите за кредитен рейтинг да публикуват тези рейтинги едва след приключването на търговията на местата за търговия, установени в Съюза, както и поне един час преди тяхното отваряне. На същото основание е уместно и пропорционално и това, в края на декември агенциите за кредитен рейтинг да публикуват календар за следващите 12 месеца, посочващ датите на публикуване на държавни рейтинги и съответстващите им дати за публикуване на свързани с тях рейтингови перспективи, когато е приложимо. Подобни дати следва да се определят за петъчни дни. Само по отношение на непоискани държавни рейтинги броят на публикуванията в календара следва да бъде ограничен на между две и три. Когато това е необходимо за изпълнение на законовите им задължения, на агенциите за кредитен рейтинг следва да се позволява да се отклоняват от обявения от тях календар, като обясняват подробно причините за подобно отклонение. Подобно отклонение обаче не следва да се извършва рутинно.
(43)
На основата на развитието на пазара Комисията следва да представи доклад до Европейския парламент и до Съвета, в който се проучва доколко е уместно и по какъв начин да се подкрепи Европейска публична агенция за кредитен рейтинг, предназначена да оценява кредитоспособността на държавния дълг на държавите-членки, и/или Европейска фондация за кредитен рейтинг за всички други кредитни рейтинги. Ако е необходимо, Комисията следва да внесе съответните законодателни предложения.
(44)
С оглед спецификата на държавните рейтинги и за да се избегне рискът от „заразяване“ в рамките на Съюза, изявления, обявяващи преразглеждане на рейтингите на дадена група от държави, следва да се забранят, ако не са придружени от индивидуални доклади за държавите. Освен това, с оглед да се повиши достоверността и достъпността на източниците на информация, използвани от агенциите за кредитен рейтинг в публичните съобщения относно потенциални промени на държавни рейтинги, различни от кредитни рейтинги, рейтингови перспективи и придружаващите ги съобщения за пресата, подобни съобщения следва винаги да се основават на информация от сферата на оценявания субект, която е оповестена със съгласието на оценявания субект, освен ако информацията не е налична от общодостъпни източници. Когато правната рамка, приложима за оценявания субект, предвижда, че оценяваният субект не трябва да оповестява подобна информация, като например вътрешна информация съгласно определението в член 1, точка 1 от Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 година относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (13), оценяваният субект не трябва да дава съгласието си.
(45)
За целите на прозрачността при публикуване на своите държавни рейтинги агенциите за кредитен рейтинг трябва да обяснят в съобщенията си за пресата или докладите си ключовите фактори в основата на тези кредитни рейтинги. Прозрачността за държавните рейтинги обаче не следва да бъде от окончателно значение за посоката на националните политики (икономически, в областта на труда и други). Ето защо, макар тези политики да могат да служат за фактор, според който агенцията за кредитен рейтинг да оценява кредитоспособността на суверенен субект или на неговите финансови инструменти, и да могат да се използват за обяснение на основните причини за даден държавен рейтинг, не следва да се позволяват преки или изрични изисквания или препоръки от агенции за кредитен рейтинг към суверенни субекти относно тези политики. Агенциите за кредитен рейтинг следва да се въздържат от всякакви преки или изрични препоръки относно политиките на суверенни субекти.
(46)
Техническите стандарти в сектора на финансовите услуги следва да осигурят адекватната защита на вложителите, инвеститорите и потребителите в целия Европейски съюз. Като на орган с високоспециализиран експертен опит би било ефикасно и целесъобразно на ЕОЦКП да се възложи разработването и предоставянето на Комисията на проекти за регулаторни и технически стандарти за изпълнение, които не включват политически избор.
(47)
Комисията следва да приеме проекта на регулаторни технически стандарти, разработен от ЕОЦКП относно съдържанието, честотата и представянето на информацията, която трябва да се предостави от страна на емитентите за структурирани финансови инструменти, представянето на информацията, включително структурата, формата, методиката и периода на отчитане, която агенциите за кредитен рейтинг следва да предоставят на ЕОЦКП по отношение на Европейската рейтингова платформа и съдържанието и формата на периодичното докладване за такси, начислявани от агенциите за кредитен рейтинг, за целите на текущия надзор от ЕОЦКП. Комисията следва да одобри тези стандарти посредством делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС и в съответствие с разпоредбите на членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(48)
Регламент (ЕО) № 1060/2009 разрешава кредитни рейтинги, присъдени в трети държави, да бъдат използвани за регулаторни цели, ако те са присъдени от агенции за кредитен рейтинг, сертифицирани в съответствие с посочения регламент, или одобрени от агенции за кредитен рейтинг, установени в Съюза в съответствие с посочения регламент. Сертифицирането изисква Комисията да е приела решение за еквивалентност по отношение на регулаторния режим на трета държава спрямо агенциите за кредитен рейтинг, а признаването изисква действията на агенцията за кредитен рейтинг от трета държава да бъдат в съответствие с изисквания, които са най-малко толкова строги, колкото съответните правила на Съюза. Някои от разпоредбите на настоящия регламент не следва да се прилагат за оценките за еквивалентност и признаване. Това се отнася за онези разпоредби, които утвърждават задължения само за емитентите, но не и за агенциите за кредитен рейтинг. Освен това разпоредби, които се отнасят по-скоро до структурата на пазара на кредитни рейтинги в рамките на Съюза, а не за установяването на правила за поведение на агенциите за кредитен рейтинг, не следва да бъдат взимани под внимание в този контекст. За да може да се даде достатъчно време на трети държави да преразгледат регулаторните си рамки по отношение на оставащите нови разпоредби по същество, последните трябва да се прилагат само за целите на оценките на еквивалентността и признаването от 1 юни 2018 г. В тази връзка е важно да се припомни, че регулаторният режим на трета държава не следва да има еднакви правила като правилата, предвидени от настоящия регламент. Както вече е предвидено в Регламент (ЕО) № 1060/2009, за да бъде смятан за еквивалентен на регулаторния режим на Съюза или също толкова строг, регулаторният режим на третата държава следва да бъде достатъчен за постигането на практика на същите цели и резултати.
(49)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно - засилване на независимостта на агенциите за кредитен рейтинг, насърчаване на благоразумните процеси и методи на присъждане на кредитни рейтинги, смекчаване на рисковете, свързани с държавните рейтинги, намаляване на риска от предоверяване на кредитните рейтинги за участниците на пазара, както и гарантиране на правото на регресен иск за инвеститорите - не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, с оглед на общоевропейската структура и въздействие на дейностите по определяне на кредитен рейтинг, които ще подлежат на надзор, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(50)
До края на 2013 г. Комисията следва да представи доклад относно осъществимостта на мрежа от по-малки агенции за кредитен рейтинг с цел засилване на конкуренцията на пазара. Този доклад следва да извършва оценка на европейската финансова и нефинансова подкрепа, както и на стимулите за създаване на такава мрежа, като се отчитат потенциални конфликти на интереси, произтичащи от подобно публично финансиране.
(51)
Европейският надзорен орган за защита на данните беше консултиран в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (14) и прие становище (15).
(52)
С оглед на гореизложеното Регламент (ЕО) № 1060/2009 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 1060/2009
Регламент (ЕО) № 1060/2009 се изменя, както следва:
1)
Член 1 се заменя със следното:
„Член 1
Предмет
С настоящия регламент се въвежда общ регулаторен подход за повишаване на добросъвестността, прозрачността, отговорността, доброто управление и независимостта на дейностите по определяне на кредитен рейтинг, допринасящ за качеството на кредитните рейтинги, присъждани в Съюза и за доброто функциониране на вътрешния пазар, като в същото време се постига високо ниво на защита на потребителите и инвеститорите. С него се установяват условия за присъждане на кредитни рейтинги и правила за организацията и функционирането на агенциите за кредитен рейтинг, включително техните акционери и съдружници, с цел да се насърчи независимостта на агенциите за кредитен рейтинг, избягването на конфликти на интереси и подобряването на защита на потребителите и инвеститорите.
Настоящият регламент също така определя задълженията на емитентите, инициаторите и спонсорите, установени в Съюза, във връзка със структурираните финансови инструменти.“
2)
В член 2, параграф 1, член 3, параграф 1, буква м), член 4, параграф 2, параграф 3, уводна част, параграф 4, първа и втора алинея, член 5, параграф 1, уводна част, член 14, параграф 1 и приложение II, точка 1, думата„Общността“ се заменя със „Съюза“, а думата „общностното“ се заменя с „на Съюза“.
3)
Член 3 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се изменя, както следва:
i)
буква ж) се заменя със следното:
„ж)
„регулаторни цели“ означава използването на кредитни рейтинги с конкретната цел да бъде спазено правото на Съюза или правото на Съюза, така както то се прилага чрез националното законодателство на държавите-членки;“
ii)
добавят се следните букви:
„па)
„кредитна институция“ означава кредитна институция съгласно определението по член 4, точка 1 от Директива 2006/48/ЕО;
пб)
„инвестиционен посредник“ означава инвестиционен посредник съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2004/39/ЕО;
пв)
„застрахователно предприятие“ означава застрахователно предприятие съгласно определението по член 13, точка 1 от Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 година относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (16);
пг)
„презастрахователно предприятие“ означава презастрахователно предприятие съгласно определението по член 13, точка 4 от Директива 2009/138/ЕО;
пд)
„институция за професионално пенсионно осигуряване“ означава институция за професионално пенсионно осигуряване съгласно определението по член 6, буква а) от Директива 2003/41/ЕО;
пе)
„управляващо дружество“ означава управляващо дружество съгласно определението по член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (17);
пж)
„инвестиционно дружество“ означава инвестиционно дружество което е получило разрешение в съответствие с Директива 2009/65/ЕО;
пз)
„лице, управляващо алтернативен инвестиционен фонд“ означава ЛУАИФ съгласно определението по член 4, параграф 1, буква б) от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове (18);
пи)
„централен контрагент“ означава централен контрагент съгласно определението по член 2, точка 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (19), който е получил разрешение в съответствие с член 14 от посочения регламент;
пй)
„проспект“ означава проспект, публикуван съгласно Директива 2003/71/ЕО и Регламент (ЕО) № 809/2004;
iii)
букви р) и с) се заменят със следното:
„р)
„секторно законодателство“ означава законодателните актове на Съюза, посочени в букви па)-пй);
с)
„секторни компетентни органи“ означава националните компетентни органи, определени съгласно съответното секторно законодателство за надзор на кредитните институции, инвестиционните посредници, застрахователните предприятия, презастрахователните предприятия,, институциите за професионално пенсионно осигуряване,управляващите дружества, инвестиционните дружества лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове,централните контрагенти и проспектите.“;
iv)
добавят се следните букви:
„т)
„емитент“ означава емитент съгласно определението по член 2, параграф 1, буква з) от Директива 2003/71/ЕО;
у)
„инициатор“ означава инициатор съгласно определението по член 4, точка 41 от Директива 2006/48/ЕО;
ф)
„спонсор“ означава спонсор съгласно определението по член 4, точка 42 от Директива 2006/48/ЕО;
х)
„държавен рейтинг“ означава:
i)
кредитен рейтинг, който е присъден на държава или на регионален или местен орган на държавно управление;
ii)
кредитен рейтинг, при който емитентът на дълг или финансово задължение, дългова ценна книга или друг финансов инструмент е държава или регионален или местен орган на държавно управление, или дружество със специално предназначение за дадена държава или регионален или местен орган;
iii)
кредитен рейтинг, при който емитентът е международна финансова институция, създадена от две или повече държави, която има за цел да мобилизира финансиране и да осигурява финансова подкрепа в полза на членовете на тази международна финансова институция, които са засегнати или заплашени от тежки финансови проблеми;
ц)
„рейтингова перспектива“ означава становище по отношение на вероятната посока на изменение на кредитния рейтинг в краткосрочен или средносрочен план или и двете.“;
ч)
„непоискан кредитен рейтинг“ и „непоискан държавен рейтинг“означава съответно кредитен рейтинг или държавен рейтинг, присъждан от агенция за кредитен рейтинг, без това да бъде поискано;
ш)
„кредитна оценка“ означава мярка за кредитоспособност, получена от обобщаване и изразяване на данни, основани единствено на предварително зададена статистическа система или модел, без да се добавя съществен, специфичен за рейтинга, аналитичен принос от рейтингов анализатор;
щ)
„регулиран пазар“ означава регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО, който е установен в Съюза;
аа)
„пресекюритизация“ означава пресекюритизация съгласно определението по член 4, точка 40а от Директива 2006/48/ЕО.“;
б)
добавя се следният параграф:
„3. За целите на настоящия регламент терминът „акционер“ включва и действителни бенефициери съгласно определението в член 3, точка 6 от Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризъм (20);
4)
Член 4 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Кредитните институции, инвестиционните посредници, застрахователните предприятия, презастрахователните предприятия,, институциите за професионално пенсионно осигуряване, управляващите дружества, инвестиционните дружества, лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, и централните контрагенти, могат да използват кредитните рейтинги за регулаторни цели единствено ако са присъдени от агенции за кредитен рейтинг, установени в Съюза и регистрирани в съответствие с настоящия регламент.
Когато проспект съдържа препратка към кредитен рейтинг или кредитни рейтинги, емитентите, предлагащите страни или лицата, които искат да бъдат допуснати до търговия на регулиран пазар се уверяват, че проспектът съдържа също така на видно място ясна информация относно това дали кредитният рейтинг е присъден от кредитна агенция, установена в Съюза и регистрирана съгласно настоящия регламент.“;
б)
в параграф 3 буква б) се заменя със следното:
„б)
агенцията за кредитен рейтинг е проверила и е в състояние да докаже във всеки момент пред Европейския надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) („ЕОЦКП“), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (21), че извършените дейности по определяне на кредитен рейтинг от агенция за кредитен рейтинг от трета държава, в резултат на които е присъден подлежащият на признаване кредитен рейтинг, отговарят на изисквания, които са най-малко толкова строги, колкото изискванията, предвидени в членове 6-12 и приложение I, с изключение на членове 6а, 6б, 8а, 8б, 8в и 11а, приложение I, раздел Б, точка 3, буква ба) и точки 3а и 3б.
5)
Член 5 се изменя, както следва:
а)
в параграф 6, втора алинея, буква б) се заменя със следното:
„б)
агенциите за кредитен рейтинг в тази трета държава са подчинени на правно обвързващи правила, които са еквивалентни на правилата, посочени в членове 6-12 и приложение I, с изключение на членове 6а, 6б, 8а, 8б, 8в и 11а, приложение I, раздел Б, точка 3, буква ба) и точки 3а и 3б; както и“;
б)
параграф 8 се заменя със следното:
„8. Членове 20, 23б и 24 се прилагат по отношение на агенциите за кредитен рейтинг, сертифицирани съгласно член 5, параграф 3 и присъдените от тях кредитни рейтинги.“;
6)
в дял I се създават следните членове:
„Член 5а
Предоверяване на финансовите институции в кредитните рейтинги
1. Субектите, посочени в член 4, параграф 1, изготвят своя собствена оценка на кредитния риск и при определянето на кредитоспособността на дадено лице или финансов инструмент не се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги.
2. Секторните компетентни органи, отговорни за надзора на субектите, посочени в член 4, параграф 1, като отчитат естеството, мащаба и сложността на техните дейности, наблюдават адекватността на процесите им за кредитна оценка на риска, оценяват използването на договорни позовавания на кредитни рейтинги и по целесъобразност насърчават смекчаването на въздействието на подобни позовавания, с оглед да се намали единственото и механично доверяване на кредитни рейтинги, в съответствие със специфичното секторно законодателство.
Член 5б
Доверяване на Европейските надзорни органи и на Европейския съвет за системен риск в кредитните рейтинги
1. Европейският надзорен орган (Европейски банков орган) (ЕБО), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (22), Европейският надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) (ЕОЗППО), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (23), и ЕОЦКП не се позовават на кредитни рейтинги в своите насоки, препоръки и проекти на технически стандарти, когато подобни позовавания биха могли да накарат компетентните органи, секторните компетентни органи, субектите, посочени в член 4, параграф 1 или други участници на финансовите пазари да започнат да се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги. Ето защо до 31 декември 2013 г. ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП преразглеждат и премахват, където е уместно, всички такива позовавания на кредитни рейтинги в съществуващите насоки и препоръки.
2. Европейският съвет за системен риск (ЕССР), създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (24), не се позовава на кредитни рейтинги в своите предупреждения и препоръки, когато подобни позовавания биха могли да предизвикат доверяване единствено или механично на кредитните рейтинги.
Член 5в
Предоверяване на кредитните рейтинги в правото на Съюза
Без да се засяга правото ѝ на инициатива, Комисията продължава да извършва преглед на позоваванията на кредитни рейтинги в правото на Съюза, които водят или могат да доведат до доверяване единствено или механично на кредитните рейтинги от страна на компетентните органи, секторните компетентни органи, субектите, посочени в член 4, параграф 1 или други участници на финансовия пазар, с цел премахване на всяко позоваване на кредитни рейтинги за регулаторни цели в правото на Съюза до 1 януари 2020 г., при условие че са идентифицирани и приложени подходящи алтернативи за оценка на кредитния риск.
7)
Член 6 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Агенцията за кредитен рейтинг предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че върху присъждането на кредитен рейтинг или рейтингова перспектива не оказва влияние никакъв съществуващ или потенциален конфликт на интереси или стопански отношения, в които участва агенцията за кредитен рейтинг, която присъжда кредитния рейтинг или рейтинговата перспектива, нейните акционери, управители, рейтингови анализатори, служители, както и всяко друго физическо лице, чиито услуги са предоставени на разположение или са под контрола на агенцията за кредитен рейтинг, или лице, което пряко или косвено е свързано с нея чрез контрол.“;
б)
в параграф 3 уводната част се заменя със следното:
„3. По искане на агенция за кредитен рейтинг ЕОЦКП може да я освободи от спазване на изискванията по приложение I, раздел А, точки 2, 5, 6 и 9 и член 7, параграф 4, ако агенцията за кредитен рейтинг може да докаже, че тези изисквания са непропорционални предвид естеството, мащаба и сложността на нейната стопанска дейност, както и предвид естеството и различните видове присъждани кредитни рейтинги, както и че:“;
в)
добавя се следният параграф:
„4. Агенциите за кредитен рейтинг създават, поддържат, прилагат и документират ефективна структура за вътрешен контрол за прилагане на политики и процедури за превенция и смекчаване на евентуални конфликти на интереси и за гарантиране на независимостта на кредитните рейтинги, рейтинговите анализатори и рейтинговите екипи по отношение на акционери, административни органи и органи за управление и продажбени и маркетингови дейности. Агенциите за кредитен рейтинг установяват стандартни оперативни процедури (СОП) по отношение на корпоративното управление, организацията и управлението на конфликти на интереси. Те периодично следят и преглеждат тези СОП, за да оценяват ефективността им и преценяват дали трябва да бъдат актуализирани.“
8)
Вмъкват се следните членове:
„Член 6а
Конфликти на интереси във връзка с инвестиции в агенции за кредитен рейтинг
1. На акционер или съдружник в агенция за кредитен рейтинг, който притежава най-малко 5 % от капитала или правата на глас в тази агенция за кредитен рейтинг или в дружество, което разполага с възможността да упражнява контрол или доминиращо влияние върху тази агенция за кредитен рейтинг се забранява да:
а)
притежава 5 % или повече от капитала на друга агенция за кредитен рейтинг;
б)
има правото или правомощието да упражнява 5 % или повече от правата на глас в друга агенция за кредитен рейтинг;
в)
има правото или правомощието да назначава или отстранява членове на административния или надзорния съвет на друга агенция за кредитен рейтинг;
г)
бъде член на административния или надзорния съвет на друга агенция за кредитен рейтинг;
д)
упражнява или да има правомощието да упражнява контрол или доминиращо влияние върху друга агенция за кредитен рейтинг.
Забраната, посочена в първа алинея, буква а), не се прилага спрямо участия в диверсифицирани колективни инвестиционни схеми, включително управлявани фондове като пенсионни фондове и фондове, свързани с животозастраховането, при условие че участието в такива схеми не позволява на акционер или съдружник в агенция за кредитен рейтинг да упражнява значително влияние върху стопанските дейности на тези схеми.
2. Настоящият член не се прилага за инвестиции в други агенции за кредитен рейтинг, принадлежащи към същата група от агенции за кредитен рейтинг.
Член 6б
Максимална продължителност на договорните отношения с агенция за кредитен рейтинг
1. Когато агенция за кредитен рейтинг сключва договор за присъждане на кредитни рейтинги относно пресекюритизации, тя не присъжда кредитни рейтинги относно нови пресекюритизации с базови активи от същия инициатор за срок, надхвърлящ четири години.
2. Когато агенция за кредитен рейтинг сключва договор за присъждане на рейтинг на пресекюритизации, тя иска от емитента:
а)
да определи броя на агенциите за кредитен рейтинг,които имат договорни отношения за присъждане на кредитни рейтинги относно пресекюритизации с базови активи от същия инициатор;
б)
да изчисли процента на общия брой на пресекюритизациите с кредитен рейтинг с базови активи от същия инициатор, за които всяка агенция за кредитен рейтинг присъжда кредитни рейтинги.
Когато всяка от най-малко четири агенции за кредитен рейтинг присъжда кредитни рейтинги на повече от 10 % от общия брой на пресекюритизациите с кредитен рейтинг, ограниченията, посочени в параграф 1, не се прилагат.
Освобождаването, предвидено във втора алинея продължава да се прилага поне докато агенцията за кредитен рейтинг сключи нов договор за присъждане на кредитен рейтинг за пресекюритизации с базови активи от същия инициатор. Когато критериите, предвидени във втора алинея не са изпълнени при сключването на такъв договор, срокът, посочен в параграф 1, се изчислява считано от датата на сключване на новия договор.
3. Считано от датата на изтичане на договора по параграф 1, агенцията за кредитен рейтинг не сключва нов договор за присъждане на кредитен рейтинг за пресекюритизации с базови активи от същия инициатор за срок, равен на продължителността на изтеклия договор, но не по-дълъг от четири години.
Първата алинея се прилага и по отношение на:
а)
агенциите за кредитен рейтинг, принадлежащи към същата група от агенции за кредитен рейтинг, в която участва и посочената в параграф 1 агенция за кредитен рейтинг;
б)
агенциите за кредитен рейтинг, които са акционер или съдружник в посочената в параграф 1 агенция за кредитен рейтинг;
в)
агенциите за кредитен рейтинг, в които посочената в параграф 1 агенция за кредитен рейтинг е акционер или съдружник.
4. Независимо от параграф 1, когато се присъжда кредитен рейтинг на пресекюритизация преди изтичането на максималния срок на договорните отношения, посочени в параграф 1, агенцията за кредитен рейтинг може да продължи да наблюдава и актуализира тези кредитни рейтинги, при поискване, за срока на пресекюритизацията.
5. Настоящият член не се прилага за агенциите за кредитен рейтинг, които имат по-малко от 50 служители на равнище група, участващи в предоставянето на дейности по кредитен рейтинг, или които имат годишен оборот по-малко от 10 милиона евро на равнище група.
6. Когато агенция за кредитен рейтинг сключва договор за присъждането на кредитни рейтинги относно пресекюритизации преди 20 юни 2013 г., срокът, посочен в параграф 1, се изчислява считано от тази дата.“
9)
Член 7, параграф 5 се заменя със следното:
„5. Възнагражденията и оценката на резултатите от дейността на служителите, участващи в дейностите по определянe на кредитен рейтинг или рейтингови перспективи, както и лицата, одобряващи кредитните рейтинги или рейтинговите перспективи, не се определят в зависимост от размера на приходите, които агенцията за кредитен рейтинг получава от оценяваните лица или от свързани с тях трети лица.“
10)
Член 8 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Агенциите за кредитен рейтинг приемат, въвеждат и прилагат подходящи мерки, за да гарантират, че кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи, които присъждат, се основават на задълбочен анализ на цялата информация, с която разполагат и която е от значение за анализа им съгласно приложимите рейтингови методологии. Те вземат всички необходими мерки, така че информацията, която използват при определянето на кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи, да е с необходимото качество и да е от надеждни източници. Агенцията за кредитен рейтинг присъждат кредитни рейтинги и рейтингови перспективи, като посочва, че рейтингът е мнение на агенцията за кредитен рейтинг и на него следва да се разчита до ограничена степен.
2а. Промени в кредитните рейтинги се присъждат съгласно публикуваните рейтингови методологии на агенцията за кредитен рейтинг.“;
б)
в параграф 5 се добавя следната алинея:
„Държавните рейтинги се преразглеждат най-малко на всеки шест месеца.“;
в)
вмъква се следният параграф:
„5а. Агенциите за кредитен рейтинг, които възнамеряват да направят съществени промени или да използват нови рейтингови методологии, модели или ключови рейтингови допускания, които могат да имат въздействие върху даден кредитен рейтинг, публикуват предложените съществени промени или предложените нови рейтингови методологии на своята страница в интернет, като приканват всички заинтересовани страни да представят своите коментари в рамките на един месец, заедно с подробно обяснение на основанията и последиците от предложените съществени промени или предложените нови рейтингови методологии.“;
г)
параграф 6 се изменя, както следва:
i)
уводната част се заменя със следното:
„6. При промяна на рейтинговите методологии, моделите или ключовите рейтингови допускания, използвани в дейностите по определяне на кредитен рейтинг, в съответствие с член 14, параграф 3, агенциите за кредитен рейтинг:“;
ii)
вмъкват се следните букви:
„аа)
незабавно осведомяват ЕОЦКП и публикуват на своята страница в интернет резултатите от консултацията и новите рейтингови методологии заедно с тяхното подробно разяснение, и датата на прилагането им;
аб)
незабавно публикуват на своята страница в интернет отговорите на консултацията, посочена в параграф 5а, освен в случаите, в които лицето, отговарящо на консултацията изисква поверителност на консултацията;“
д)
добавя се следният параграф:
„7. Ако агенциите за кредитен рейтинг узнаят за грешки в своите рейтингови методологии или в начина на тяхното прилагане, те незабавно:
а)
уведомяват ЕОЦКП и всички засегнати лица, на които е бил присъден рейтинг, относно тези грешки, като разясняват въздействието върху присъжданите от тях рейтинги, включително необходимостта от преразглеждане на вече присъдени рейтинги;
б)
публикуват тези грешки на своята страница в интернет, когато грешките имат въздействие върху присъжданите от тях кредитни рейтинги;
в)
коригират тези грешки в рейтинговите методологии; както и
г)
прилагат мерките, посочени в параграф 6, букви а), б) и в).“
11)
Вмъкват се следните членове:
„Член 8а
Държавни рейтинги
1. Държавните рейтинги се присъждат по начин, който гарантира, че е извършен анализ на индивидуалната специфика на определена държава-членка. Изявление, което обявява преразглеждането на конкретна група държави, се забранява, ако не е придружено от индивидуални национални доклади. Тези доклади се оповестяват публично.
2. Публични оповестявания, различни от кредитни рейтинги, рейтингови перспективи или придружаващите ги изявления в пресата или доклади, посочени в приложение I, раздел Г, част I, точка 5, които са свързани с евентуални промени на държавните рейтинги, не се основават на информация от сферата на оценяваното лице, която е оповестена без съгласието на оценяваното лице, освен ако тя произтича от общо достъпни източници или не съществуват основателни причини оценяваното лице да не дава съгласието си за оповестяване на такава информация.
3. Агенциите за кредитен рейтинг, вземайки предвид член 8, параграф 5, втора алинея, ежегодно публикуват на страницата си в интернет и представят на ЕОЦКП, съгласно приложение I, раздел Г, част III, точка 3, календар в края на месец декември за следващите 12 месеца, посочващ най-много три дати за публикуване на непоискани държавни рейтинги и свързаните с тях рейтингови перспективи и посочващ датите за публикуване на поискани държавни рейтинги и свързаните с тях рейтингови перспективи. Такива дати се определят за петъчни дни.
4. Отклонението на публикуването на държавен рейтинг или свързаните с него рейтингови перспективи от календара е възможно единствено когато това е необходимо, за да изпълни агенцията за кредитен рейтинг задълженията си съгласно член 8, параграф 2, член 10, параграф 1 и член 11, параграф 1, и се придружава от подробно обяснение на причините за отклонение от обявения календар.
Член 8б
Информация за структурирани финансови инструменти
1. Установените в Съюза емитент, инициатор и спонсор на структуриран финансов инструмент публикуват съвместно на страницата в интернет, създадена от ЕОЦКП в съответствие с параграф 4, информацията за кредитното качество и показателите на базовите активи на структурирания финансов инструмент, за структурата на секюритизационната сделка, за паричните потоци или за обезпечението по дадена секюритизационна експозиция, както и всяка друга информация, необходима за провеждането на всеобхватни тестове за устойчивост, основаващи се на достатъчно данни, по отношение на паричните потоци и обезпеченията във връзка с базовите експозиции.
2. Задължението за публикуване на информация по параграф 1 не предполага публикуването на такава информация, когато това би нарушило националното право или правото на Съюза, уреждащо защитата на поверителността на източниците на информация или обработката на лични данни.
3. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
информацията, която посочените в параграф 1 лица трябва да публикуват с цел спазване на задълженията по параграф 1, в съответствие с изискванията, посочени в параграф 2;
б)
честотата, с която информацията, посочена в буква а), се актуализира;
в)
представянето на информацията, посочена в буква а), чрез стандартизиран образец за оповестяване.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 21 юни 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. ЕОЦКП създава страница в интернет за публикуване на информацията относно структурираните финансови инструменти, както е посочено в параграф 1.
Член 8в
Двоен кредитен рейтинг на структурирани финансови инструменти
1. Когато емитент или свързана трета страна възнамеряват да поиска присъждането на кредитен рейтинг на структуриран финансов инструмент, те ангажират за целта най-малко две агенции за кредитен рейтинг, които да присъдят кредитни рейтинги независимо една от друга.
2. Посоченият в параграф 1 емитент или свързана трета страна гарантират, че ангажираните агенции за кредитен рейтинг отговарят на следните условия:
а)
те не трябва да принадлежат към една и съща група от агенции за кредитен рейтинг;
б)
те не трябва да бъдат акционер или съдружник в някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
в)
те не трябва да имат правото или правомощието да упражняват права на глас в някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
г)
те не трябва да имат правото или правомощието да назначават или отстраняват членове на административния или надзорния съвет на някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
д)
никой от членовете на административния или надзорния съвет на агенция за кредитен рейтинг не трябва да бъде член на административния или надзорния съвет на някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
е)
те не трябва да упражняват или да имат правото да упражняват контрол или доминиращо влияние върху някоя от другите агенции за кредитен рейтинг.
Член 8г
Използване на много агенции за кредитен рейтинг
1. В случаите когато емитент или свързано трета страна възнамерява да ангажира поне две агенции за кредитен рейтинг за оценка на една емисия или лице, емитентът или свързана трета страна разглежда възможността за ангажиране на поне една кредитна агенция, която не притежава повече от 10 % от общия пазарен дял и която може да бъде оценена от емитента или свързана трета страна като способна да присъди рейтинг на съответната емисия или лице, при условие че въз основа на списъка на ЕОКЦКП, посочен в параграф 2, има на разположение агенция за кредитен рейтинг за оценка на специфичната емисия или лице. Когато емитентът или свързана трета страна не ангажира поне една кредитна агенция, която не притежава повече от 10 % от общия пазарен дял, този факт се документира.
2. С оглед улесняване на оценката от страна на емитента или свързана трета страна в съответствие с параграф 1, ЕОЦКП ежегодно публикува на страницата си в интернет списък на регистрираните агенции за кредитен рейтинг, като посочва общия им пазарен дял и видовете присъждани кредитни рейтинги, и този списък може да се използва от емитента като начална точка за неговата оценка.
3. За целите на настоящия член общият пазарен дял се измерва спрямо годишния оборот, генериран от дейностите по определяне на кредитен рейтинг и допълнителни услуги, на равнище група.“
12)
В член 10 параграфи 1 и 2 се заменят със следния текст:
„1. Агенциите за кредитен рейтинг оповестяват своевременно и без да прилагат избирателен подход всички кредитни рейтинги или рейтингови перспективи, както и всички решения за прекратяване на кредитен рейтинг. При решения за прекратяване на кредитен рейтинг оповестената информация сдържа пълна обосновка на решението.
Първа алинея се прилага и по отношение на кредитни рейтинги, които се разпространяват чрез абонамент.
2. Агенциите за кредитен рейтинг гарантират, че кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи се представят и обработват в съответствие с изискванията, изложени в приложение I, раздел Г, и не представят фактори извън тези, които са свързани с кредитните рейтинги.
2а. До оповестяването на кредитните рейтинги, рейтинговите перспективи и свързаната с тях информация, те се считат за вътрешна информация, както е определено в, и в съответствие с Директива 2003/6/ЕО.
Член 6, параграф 3 от тази директива се прилага mutatis mutandis за агенциите за кредитен рейтинг по отношение на тяхното задължение за поверителност, задължението им за поддържане на списък на лицата, които имат достъп до техните кредитни рейтинги, рейтингови перспективи и свързаната с тях информация преди оповестяването.
Списъкът на лицата, на които кредитните рейтинги, рейтинговите перспективи и свързана с тях информация са съобщени, преди да бъдат оповестени, следва да се ограничи до лица, определени за целта от всяко оценявано лице.“
13)
В член 10, параграф 5, първата алинея се заменя със следното:
„5. Когато дадена агенция за кредитен рейтинг присъжда непоискан кредитен рейтинг, тя посочва на видно място в него, като използва ясно различим различен цветен код за категорията рейтинг, дали оценяваното лице или свързана трета страна са участвали в процеса на определяне на кредитния рейтинг и дали агенцията за кредитен рейтинг е имала достъп до счетоводните сметки, управленческите и други представляващи интерес вътрешни документи на оценяваното лице или на свързана трета страна.“
14)
Член 11, параграф 2 се заменя със следното:
„2. Регистрирана или сертифицирана агенция за кредитен рейтинг предоставя на разположение в създадения от ЕОЦКП централен регистър информация за резултатите от своята дейност за минали периоди, включително относно честотата на промяна на рейтингите, както и информация относно присъждани в миналото кредитни рейтинги и промяната на тези рейтинги. Такава агенция за кредитен рейтинг предоставя информацията в регистъра съгласно стандартен образец, установен от ЕОЦКП. ЕОЦКП осигурява публичен достъп до тази информация и публикува на годишна основа обобщена информация за наблюдаваните основни тенденции.“
15)
Вмъква се следният член:
„Член 11а
Европейска рейтингова платформа
1. При присъждане на кредитен рейтинг или рейтингова перспектива всички регистрирани и сертифицирани агенции за кредитен рейтинг представят на ЕОЦКП информация за рейтинга, включваща кредитния рейтинг и рейтинговата перспектива на оценявания инструмент, информация относно вида кредитен рейтинг и вида действия за неговото определяне, както и дата и час на публикуване.
2. ЕОЦКП публикува на страница в интернет („Европейска рейтингова платформа“) отделните рейтинги, които са му били предоставени съгласно параграф 1.
Централният регистър, посочен в член 11, параграф 2, се включва в Европейската рейтингова платформа.
3. Настоящият член не се прилага за кредитни рейтинги или рейтингови перспективи, които са изготвени срещу такса, предназначени са единствено за инвеститори и са оповестени само на тях.“
16)
В член 14, параграф 3 се добавя следната алинея:
„Без да се засяга втората алинея, агенцията за кредитен рейтинг уведомява ЕОЦКП за планираните съществени промени в рейтинговите методологии, модели или ключови рейтингови допускания или за предлаганите нови рейтингови методологии, модели или ключови рейтингови допускания, когато агенцията за кредитен рейтинг публикува предлаганите промени или предлага нови рейтингови методологии на своята страница в интернет в съответствие с член 8, параграф 5а. След изтичането на срока за консултации агенцията за кредитен рейтинг уведомява ЕОЦКП за всички промени, направени в резултат на консултациите.“
17)
Член 18, параграф 2 се заменя със следното:
„2. ЕОЦКП съобщава на Комисията, ЕБО, ЕОЗППО, компетентните органи и секторните компетентни органи всяко решение по член 16, 17 или 20.“
18)
Член 19, параграф 1 се заменя със следното:
„1. ЕОЦКП начислява такса на агенциите за кредитен рейтинг в съответствие с настоящия регламент и регламента на Комисията, посочен в параграф 2. Тази такса изцяло покрива разходите на ЕОЦКП по регистрацията, сертифицирането и надзора на агенциите за кредитен рейтинг и по възстановяване на разходите, които могат да възникнат за компетентните органи съгласно настоящия регламент, по-специално в резултат на делегиране на задачи в съответствие с член 30.“
19)
Член 21 се изменя, както следва:
а)
параграф 4 се изменя, както следва:
i)
уводната част се заменя със следното:
„4. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:“;
ii)
буква д) се заменя със следното:
„д)
съдържанието и формата на периодично отчитаните данни за кредитните рейтинги, които ще бъдат изисквани от регистрираните и сертифицираните агенции за кредитен рейтинг за целите на текущия надзор, упражняван от ЕОЦКП.“;
iii)
след буква д) се добавят следните алинеи:
„ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 21 юни 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.“;
б)
вмъкват се следните параграфи:
„4а. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
съдържанието и представянето на информацията, включително структура, формат, метод и график на отчитане, която агенциите за кредитен рейтинг оповестяват пред ЕОЦКП съгласно член 11а, параграф 1; както и
б)
съдържанието и формата на периодично отчитаните данни за таксите, начислявани от агенциите за кредитен рейтинг, за целите на упражнявания от ЕОЦКП текущ надзор.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 21 юни 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4б. ЕОЦКП докладва относно възможността за създаване на една или повече съпоставки на кредитни рейтинги, предоставени в съответствие с член 11а, параграф 1, и предава доклада по този въпрос на Комисията до 21 юни 2015 г. Този доклад оценява по-специално:
а)
възможността, цената и ползите от изготвянето на една или повече съпоставки;
б)
начините една или повече съпоставки да бъдат изготвени, без да се даде погрешна представа за кредитните рейтинги в контекста на различните методологии;
в)
евентуалните последици, които съпоставките биха могли да имат върху регулаторните технически стандарти, разработени до момента във връзка с член 21, параграф 4а, букви а) и б).
ЕОЦКП се консултира с ЕБО и ЕОЗППО по отношение на първа алинея, букви а) и б).“;
в)
параграф 5 се заменя със следното:
„5. ЕОЦКП публикува ежегоден доклад за прилагането на настоящия регламент. Докладът съдържа по-специално оценка на прилагането на приложение I от страна на агенциите за кредитен рейтинг, регистрирани съгласно настоящия регламент, и оценка на прилагането на механизма на признаване, посочен в член 4, параграф 3.“
20)
В член 22а заглавието се заменя със следното:
„Проверка на спазването на методологическите изисквания“.
21)
Член 25а се заменя със следното:
„Член 25а
Секторни компетентни органи, отговорни за надзора и прилагането на член 4, параграф 1, и членове 5а, 8б, 8в и 8г
Секторните компетентни органи отговарят за надзора и прилагането на член 4, параграф 1, и членове 5а, 8б, 8в и 8г, в съответствие с приложимото секторно законодателство.“
22)
Вмъква се следният дял:
„ДЯЛ IIIА
ГРАЖДАНСКА ОТГОВОРНОСТ НА АГЕНЦИИТЕ ЗА КРЕДИТЕН РЕЙТИНГ
Член 35а
Гражданска отговорност
1. Когато агенцията за кредитен рейтинг е извършила умишлено или поради груба небрежност някое от изброените в приложение III нарушения, оказващи въздействие върху кредитен рейтинг, инвеститорът или емитентът могат да предявят иск за обезщетение срещу съответната агенция за кредитен рейтинг за вреди, причинени им поради това нарушение.
Инвеститорът може да предяви иск за обезщетение съгласно настоящия член, когато установи, че основателно е разчитал, в съответствие с член 5а, параграф 1 или по друг начин с дължимата грижа, на кредитен рейтинг за решение с цел да инвестира, да задържи или да продаде даден финансов инструмент, обхванат от този кредитен рейтинг.
Емитент може да предяви иск за обезщетение съгласно настоящия член, когато установи, че той или неговите финансови инструменти са обхванати от кредитния рейтинг и че нарушението не произтича от подвеждаща и неточна информация, предоставена от емитента на агенцията за кредитен рейтинг, пряко или посредством публично достъпна информация.
2. Отговорност на инвеститора или на емитента е да представи точна и подробна информация, сочеща, че агенцията за кредитен рейтинг е извършила нарушение на настоящия регламент и че това нарушение е оказало въздействие върху присъдения кредитен рейтинг.
Какво представлява точна и подробна информация се оценява от компетентния национален съд, като се отчита фактът, че инвеститорът или емитентът може да не са имали достъп до информация, която е чисто от сферата на агенцията за кредитен рейтинг.
3. Посочената в параграф 1 гражданска отговорност на агенциите за кредитен рейтинг е ограничена предварително единствено когато това ограничение е:
а)
разумно и пропорционално; и
б)
допустимо съгласно приложимото национално право,, в съответствие с параграф 4.
Когато ограничението на гражданската отговорност не е съобразено с условията, посочени в първата алинея, то няма правно действие.
4. Термините „вреди“, „умисъл“, „груба небрежност“, „основателно е разчитал“, „дължима грижа“, „въздействие“, „разумно“ и „пропорционално“, които са посочени в настоящия член, но нямат определения в него, се тълкуват и прилагат в съответствие с приложимото национално право, както е определено от съответните правила на международното частно право. Въпроси относно гражданската отговорност на дадена агенция за кредитен рейтинг, които не са обхванати от настоящия регламент, се решават с помощта на приложимото национално право, както е определено от съответните правила на международното частно право. Компетентният съд, който решава относно иска за гражданска отговорност, внесен от даден инвеститор или емитент, се определя от съответните правила на международното частно право.
5. Настоящият член не изключва допълнителни искове, свързани с гражданска отговорност, в съответствие с националното право.
6. Правото на обезщетение, уредено в този член, не възпрепятства ЕОЦКП от пълно изпълняване на правомощията му, предвидени в член 36а.“
23)
Член 36а, параграф 2, първа алинея се изменя, както следва:
а)
букви а) и б) се заменят със следното:
„а)
за нарушения по точки 1-5, 11-15, 19, 20, 23, 26а-26г, 28, 30, 32, 33, 35, 41, 43, 50, 51 и 55-62 от приложение III, раздел I, глобите са в размер на най-малко 500 000 EUR, но не повече от 750 000 EUR;
б)
за нарушения по точки 6, 7, 8, 16, 17, 18, 21, 22, 22а, 24, 25, 27, 29, 31, 34, 37-40, 42, 42а, 42б, 45-49а, 52, 53 и 54 от приложение III, раздел I, глобите са в размер на най-малко 300 000 EUR, но не повече от 450 000 EUR;“
б)
букви г) и д) се заменят със следното:
„г)
за нарушения по точки 1, 6, 7, 8 и 9 от приложение III, раздел II, глобите са в размер на най-малко 50 000 EUR, но не повече от 150 000 EUR;
д)
за нарушения по точки 2, 3а-5 от приложение III, раздел II, глобите са в размер на най-малко 25 000 EUR, но не повече от 75 000 EUR;“
в)
буква з) се заменя със следното:
„з)
за нарушения по точка 20а от приложение III, раздел I, точки 4-4в, 6, 8 и 10 от приложение III, раздел III, глобите са в размер на най-малко 90 000 EUR, но не повече от 200 000 EUR;“.
24)
Член 39 се изменя, както следва:
а)
параграфи 1 и 3 се заличават;
б)
добавят се следните параграфи:
„4. Комисията, след техническа консултация с ЕОЦКП, прави преглед на ситуацията на пазара на кредитни рейтинги за структурирани финансови инструменти, по-специално пазара на кредитни рейтинги за пресекюритизации. До 1 юли 2016 г., след този преглед, Комисията внася доклад в Европейския парламент и в Съвета, придружен, по целесъобразност, от законодателно предложение, оценяващ по-специално:
а)
наличието на достатъчно голям избор, така че да са изпълнени изискванията по членове 6б и 8в;
б)
дали е целесъобразно да се съкрати или удължи максималната продължителност на договорните отношения, посочена в член 6б, параграф 1, както и посоченият в член 6б, параграф 3 минимален срок, преди агенциите за кредитен рейтинг да могат да сключват отново договор с даден емитент или свързана трета страна за присъждането на кредитни рейтинги относно пресекюритизации;
в)
дали е целесъобразно да се измени освобождаването по член 6б, параграф 2, втора алинея.
5. До 1 януари 2016 г. Комисията, след техническа консултация с ЕОЦКП, прави преглед на състоянието на пазара на кредитни рейтинги. След този преглед Комисията внася доклад в Европейския парламент и в Съвета, придружен, по целесъобразност, от законодателно предложение, оценяващ по-специално:
а)
дали е необходимо включването в обхвата на задълженията, посочени в член 8б и на други финансови кредитни продукти;
б)
дали изискванията, посочени в членове 6, 6а и 7 са смекчили в достатъчна степен конфликтите на интереси;
в)
дали в обхвата на ротационния механизма, посочен в член 6б следва да се включат и други класове активи и дали е целесъобразно да се използват различни срокове за отделните класове активи;
г)
целесъобразността на действащите и алтернативните модели за възнаграждения;
д)
дали е необходимо прилагане на други мерки за стимулиране на конкуренцията на пазара на кредитни рейтинги;
е)
целесъобразността на допълнителни инициативи за насърчаване на конкуренцията на пазара на кредитни рейтинги в контекста на развитието на структурата на сектора;
ж)
дали е необходимо предлагане на мерки срещу предоверяването на кредитни рейтинги при договорите;
з)
степента на пазарна концентрация, рисковете, произтичащи от висока концентрация, и въздействието върху цялостната стабилност на финансовия сектор.
6. Най-малко веднъж годишно Комисията информира Европейския парламент и Съвета за нови решения за еквивалентност, посочени в член 5, параграф 6, които са приети през отчетния период.“
25)
Член 39а се заменя със следното:
„Член 39а
Персонал и ресурси на ЕОЦКП
До 21 юни 2014 г. ЕОЦКП прави оценка на своите потребности от персонал и ресурси, които възникват от поемането на неговите правомощия и задължения по настоящия регламент, и представя доклад пред Европейския парламент, Съвета и Комисията.“
26)
Вмъква се следният член:
„Член 39б
Задължения за отчитане
1. До 31 декември 2015 г. Комисията внася доклад до Европейския парламент и до Съвета относно:
а)
стъпките, предприети с цел премахване на позоваванията на кредитните рейтинги, които водят или могат да доведат до единствено или механично доверяване на тях; както и
б)
алтернативните инструменти, които дават възможност на инвеститорите да направят своя собствена оценка на кредитния риск на емитентите и на финансовите инструменти,
с цел премахване на всяко позоваване на кредитни рейтинги за регулаторни цели в правото на Съюза до 1 януари 2020 г., при условие че са идентифицирани и приложени подходящи алтернативи. ЕОЦКП предоставя техническа консултация на Комисията в рамките на настоящия параграф.
2. Вземайки предвид положението на пазара, Комисията, до 31 декември 2014 г., представя доклад на Европейския парламент и на Съвета относно целесъобразността на създаването на европейска оценка за кредитоспособността за държавния дълг.
Вземайки предвид констатациите в доклада, посочен в първата алинея, и положението на пазара, Комисията до 31 декември 2016 г. внася доклад до Европейския парламент и до Съвета относно целесъобразността и осъществимостта на създаването на Европейска агенция за кредитен рейтинг, посветена на оценката на кредитоспособността на държавния дълг на държавите-членки, и/или Европейска фондация за кредитен рейтинг за всички останали кредитни рейтинги.
3. До 31 декември 2013 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно осъществимостта на мрежа от по-малки агенции за кредитен рейтинг, за да се увеличи конкуренцията на пазара. Този доклад извършва оценка на финансовата и нефинансовата подкрепа за създаване на такава мрежа, като се отчитат потенциалните конфликти на интереси, произтичащи от подобно публично финансиране. В светлината на констатациите на този доклад и вследствие на техническа консултация с ЕОЦКП, Комисията може да направи повторна оценка и да предложи изменение на член 8г.“
27)
Приложение I се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
28)
Приложение III се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Независимо от първата алинея,
1)
член 1, точка 7, буква а), точки 9 и10, точка 11 във връзка с член 8г от Регламент (ЕО) № 1060/2009, и точки 12 и 27 от настоящия регламент обаче се прилагат от 1 юни 2018 г. за целите на оценката, посочена във:
а)
член 4, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕО) № 1060/2009, за установяване дали изискванията на трета държава са най-малко толкова строги, колкото изискванията, посочени в тази буква; както и
б)
член 5, параграф 6, втора алинея, буква б) от Регламент (ЕО) № 1060/2009, за установяване дали агенциите за кредитен рейтинг в трета държава са подчинени на правно обвързващи правила, които са еквивалентни на правилата, посочени в тази буква;
2)
член 1, точка 8 от настоящия регламент във връзка с член 6а, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 1060/2009 се прилага от 21 юни 2014 г. по отношение на акционерите или съдружниците в агенция за кредитен рейтинг, които към 15 ноември 2011 г. са притежавали 5 % или повече от капитала на повече от една агенция за кредитен рейтинг;
3)
член 1, точка 15 се прилага от 21 юни 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 21 май 2013 година.
32013R0462
L 146/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 462/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 21. svibnja 2013.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1060/2009 o agencijama za kreditni rejting
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) od agencija za kreditni rejting zahtijeva se usklađenost s pravilima poslovanja kako bi se smanjili mogući sukobi interesa i osigurale visoka kvaliteta i dovoljna transparentnost kreditnih rejtinga i postupka dodjele rejtinga. Nastavno na izmjene uvedene Uredbom (EU) br. 513/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5), europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (ESMA) osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6), ovlašteno je za registraciju i nadzor agencija za kreditni rejting. Ovom se Uredbom dopunjuje postojeći regulatorni okvir za agencije za kreditni rejting. Pristupilo se rješavanju nekih od najvažnijih pitanja, kao što su sukobi interesa zbog modela „izdavatelj plaća” i objave vezane uz strukturirane financijske instrumente, a okvir će trebati preispitati nakon što bude na snazi u razumnom roku kako bi se procijenilo jesu li tim okvirom u potpunosti riješena navedena pitanja. U međuvremenu je trenutačna dužnička kriza država istaknula potrebu za preispitivanjem transparentnosti, postupovnih zahtjeva i vremena objavljivanja posebno u vezi s kreditnim rejtinzima država.
(2)
Rezolucijom Europskog parlamenta od 8. lipnja 2011. o agencijama za kreditni rejting: budućim perspektivama (7) zahtijeva se poboljšana regulacija agencija za kreditni rejting. Na neformalnom sastanku održanom 30. rujna i 1. listopada 2010. Vijeće Ecofina potvrdilo je da su potrebni daljnji napori u rješavanju izvjesnog broja pitanja koja se odnose na aktivnosti vezane uz kreditni rejting, uključujući rizik prekomjernog oslanjanja na kreditne rejtinge i rizik sukoba interesa proizišlih iz modela naknada agencija za kreditni rejting. Europsko vijeće je 23. listopada 2011. zaključilo da je potrebno ostvariti napredak u smanjenju prekomjernog oslanjanja na kreditne rejtinge.
(3)
Na međunarodnoj je razini 20. listopada 2010. Odbor za financijsku stabilnost (FSB), čija je institucija članica Europska središnja banka (ESB), potvrdio načela za smanjenje oslanjanja tijela i financijskih institucija na kreditne rejtinge (dalje u tekstu „načela FSB-a”). Načela FSB-a potvrđena su na Samitu skupine G20 održanom u Seulu u studenome 2010. Stoga je primjereno da sektorska nadležna tijela procijene prakse sudionika na tržištu i potaknu ih na smanjenje utjecaja takvih praksi. Sektorska nadležna tijela trebala bi odlučiti o mjerama za poticanje. ESMA, prema potrebi u suradnji s europskim nadzornim tijelom (Europskim nadzornim tijelom za bankarstvo), osnovanim Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (8), i s europskim nadzornim tijelom (Europskim nadzornim tijelom za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), osnovanim Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (9), trebala bi poduzeti mjere za olakšavanje konvergencije nadzornih praksi u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 i u okviru ove Uredbe.
(4)
Agencije za kreditni rejting trebale bi ulagatelje upoznati s podacima o vjerojatnošću pogreške u kreditnim rejtinzima i izgledima vezanima uz rejting na temelju prethodnih rezultata kako je objavljeno u središnjem registru koji uspostavlja ESMA.
(5)
Na temelju načela FSB-a „središnje banke trebale bi donositi vlastite odluke o kreditnom rejtingu financijskih instrumenata koje će prihvatiti u operacijama na tržištu kao kolateral i kao izravnu kupnju. Središnje banke u svojim politikama trebaju izbjegavati automatske pristupe koji bi mogli dovesti do nepotrebno naglih i velikih promjena primjerenosti financijskih instrumenata i razine odbitaka koji mogu pojačati učinke naglog pada.” Nadalje, u svojem mišljenju od 2. travnja 2012. ESB navodi da je posvećen pružanju potpore zajedničkom cilju smanjenja prekomjernog oslanjanja na kreditne rejtinge. U tom smislu ESB redovito izvješćuje o različitim mjerama za smanjenje oslanjanja na kreditne rejtinge koje poduzima Eurosustav. Na temelju članka 284. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), ESB treba Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji, a također i Europskom vijeću dostaviti godišnje izvješće o aktivnostima Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i o monetarnoj politici u prethodnoj i tekućoj godini. Predsjednik ESB-a treba to izvješće predstaviti Europskom parlamentu, koji tim povodom može održati opću raspravu, i Vijeću. Nadalje, ESB može u takvim izvješćima opisati kako je provodio načela FSB-a i alternativne mehanizme procjene koje koristi.
(6)
Unija u prvoj fazi radi na preispitivanju pitanja dovode li, odnosno mogu li bilo koja upućivanja na kreditne rejtinge u pravu Unije dovesti do isključivog ili automatskog oslanjanja na takve kreditne rejtinge, a u drugoj fazi na preispitivanju svih upućivanja na kreditne rejtinge u regulatorne svrhe s ciljem njihovog brisanja do 2020., pod uvjetom da se utvrde i provedu odgovarajuće alternative procjeni kreditnog rizika.
(7)
Relevantnost izgleda vezanih uz rejting za ulagatelje i izdavatelje te njihovi učinci na tržištima usporedivi su s relevantnošću i učincima kreditnih rejtinga. Stoga bi se svi zahtjevi Uredbe (EZ) br. 1060/2009 koji su usmjereni na osiguravanje točnosti i transparentnosti mjera vezanih uz kreditni rejting i izostanka sukoba interesa u vezi s njima trebali također primijeniti na izglede vezane uz rejting. U skladu s postojećom nadzornom praksom, izvjestan broj zahtjeva navedene Uredbe primjenjuje se na izglede vezane uz rejting. U ovoj bi Uredbi trebalo pojasniti pravila te osigurati pravnu sigurnost uvođenjem definicije izgleda vezanih uz rejting i pojašnjenjem o tome koje se konkretne odredbe primjenjuju na takve izglede vezane uz rejting. Definicijom izgleda vezanih uz rejting trebalo bi obuhvatiti i mišljenja u vezi s vjerojatnim kratkoročnim smjerom kreditnog rejtinga, što se obično naziva pozorno praćenje kreditnog rejtinga zbog mogućeg sniženja (credit watch).
(8)
Srednjoročno bi trebalo ocijeniti daljnje mjere za brisanje iz financijskih propisa upućivanja na kreditne rejtinge u regulatorne svrhe i za uklanjanje ponderiranja rizika imovine na osnovu kreditnog rejtinga. Međutim, za sada su agencije za kreditni rejting važni sudionici na financijskim tržištima. Slijedom toga, neovisnost i integritet agencija za kreditni rejting i njihove aktivnosti vezane uz kreditni rejting posebno su važni u jamčenju njihove vjerodostojnosti u odnosu na sudionike na tržištu, posebno u odnosu na ulagatelje i druge korisnike kreditnih rejtinga. Uredbom (EZ) br. 1060/2009 predviđa se da se agencije za kreditni rejting moraju registrirati i nadzirati budući da njihove usluge imaju značajan učinak na javni interes. Za razliku od investicijskog istraživanja, kreditni rejtinzi nisu samo procjene vrijednosti ili cijene financijskog instrumenta ili financijske obveze. Agencije za kreditni rejting nisu samo financijski analitičari ili investicijski savjetnici. Kreditni rejtinzi imaju regulatornu vrijednost za regulirane ulagatelje, kao što su kreditne institucije, osiguravajuća društva i drugi institucionalni ulagatelji. Iako se poticaj za prekomjerno oslanjanje na kreditne rejtinge smanjuje, kreditni rejtinzi još uvijek utječu na odabir ulaganja, posebno zbog asimetričnost informacija i u svrhu učinkovitosti. U tom smislu agencije za kreditni rejting moraju biti neovisne i sudionici na tržištu ih kao takve moraju prepoznati, a njihove metode vezane uz rejting moraju biti transparentne te prepoznate kao takve.
(9)
Prekomjerno oslanjanje na kreditne rejtinge trebalo bi smanjiti, a sve automatske učinke proizišle iz kreditnih rejtinga trebalo bi postupno ukloniti. Kreditne institucije i investicijska društva trebalo bi poticati na uspostavljanje unutarnjih postupaka za izradu vlastitih procjena kreditnog rizika, a ulagatelje bi trebalo poticati na provođenje postupka temeljite analize (due diligence). Unutar tog okvira ovom se Uredbom predviđa da se financijske institucije ne bi trebale isključivo ili automatski oslanjati na kreditne rejtinge. Stoga bi te institucije trebale izbjegavati sklapanje ugovora u slučaju kojih se isključivo ili automatski oslanjaju na kreditne rejtinge i trebale bi u ugovorima izbjegavati uporabu kreditnih rejtinga kao jedinog parametra za procjenu kreditne sposobnosti ulaganja ili za donošenje odluka o ulaganju ili povlačenju iz ulaganja.
(10)
Uredbom (EZ) br. 1060/2009 već je predviđen prvi krug mjera za rješavanje pitanja neovisnosti i integriteta agencija za kreditni rejting i njihovih aktivnosti vezanih uz kreditni rejting. Cilj jamčenja neovisnosti agencija za kreditni rejting i cilj prepoznavanja sukoba interesa, upravljanja njima i, u mjeri u kojoj je to moguće, izbjegavanja svih sukoba interesa do kojih može doći već su korišteni kao osnova nekoliko odredaba te Uredbe. Odabir i plaćanje naknada agenciji za kreditni rejting od strane subjekta kojem se dodjeljuje rejting (model „izdavatelj plaća”) dovode do svojstvenih sukoba interesa. Prema tom modelu agencije za kreditni rejting imaju poticaj da izdavatelju dodjeljuju povoljne rejtinge kako bi osigurale dugotrajan poslovni odnos i time zajamčile prihode ili osigurale dodatni posao i prihode. Štoviše, odnosi između dioničara agencija za kreditni rejting i subjekata kojima se dodjeljuje rejting mogu prouzročiti sukobe interesa koji nisu u dovoljnoj mjeri riješeni postojećim pravilima. Kao posljedica toga, na kreditne rejtinge dodijeljene na temelju modela „izdavatelj plaća” može se gledati kao na kreditne rejtinge koji odgovaraju izdavatelju, a ne na kreditne rejtinge koji su potrebni ulagatelju. Bitno je ojačati uvjete neovisnosti koji se primjenjuju na agencije za kreditni rejting kako bi se povećala razina vjerodostojnosti kreditnih rejtinga dodijeljenih na temelju modela „izdavatelj plaća”.
(11)
Kako bi se na tržištu na kojem dominiraju tri agencije za kreditni rejting povećala tržišna konkurencija, trebalo bi poduzeti mjere za promicanje korištenja manjih agencija za kreditni rejting. U posljednje je vrijeme praksa da izdavatelji ili povezane treće strane traže kreditne rejtinge od dviju ili više agencija za kreditni rejting pa stoga, u slučaju kada se traže dva kreditna rejtinga ili više kreditnih rejtinga, izdavatelj ili povezana treća strana trebali bi razmotriti angažiranje najmanje jedne agencije za kreditni rejting koja nema više od 10 % ukupnog tržišnog udjela i koju bi izdavatelj ili povezana treća strana mogli ocijeniti kao sposobnu za dodjelu rejtinga relevantnom izdanju ili subjektu.
(12)
Tržište kreditnih rejtinga pokazuje da agencije za kreditni rejting i subjekti kojima se dodjeljuje rejting tradicionalno ulaze u dugotrajne odnose. To dovodi do rizika dobrog međusobnog poznavanja budući da agencija za kreditni rejting može postati pretjerano naklonjena željama subjekta kojem se dodjeljuje rejting. U takvim okolnostima nepristranost agencija za kreditni rejting može s vremenom postati upitna. Kod agencija za kreditni rejting koje imenuje i plaća korporativni izdavatelj zaista postoji poticaj da dodjeljuju pretjerano povoljne rejtinge subjektu čiji rejting određuju ili njegovim dužničkim instrumentima kako bi održale poslovni odnos s tim izdavateljem. I kod izdavatelja postoji poticaj da pogoduju dugotrajnim odnosima, kao što je efekt zaključavanja u slučaju kada se izdavatelj suzdržava od promjene agencije za kreditni rejting jer bi to moglo uzrokovati zabrinutost ulagatelja u vezi s kreditnom sposobnošću izdavatelja. Ovaj je problem već prepoznat u Uredbi (EZ) br. 1060/2009 na temelju koje se od agencija za kreditni rejting zahtijeva primjena mehanizma rotacije kojim se osigurava postupna promjena analitičkih timova i odbora za kreditni rejting kako ne bi bila ugrožena neovisnost analitičara rejtinga i osoba koje odobravaju kreditne rejtinge. Međutim, uspjeh tih pravila u velikoj je mjeri ovisio o unutarnjem rješenju agencije za kreditni rejting u vezi s ponašanjem, odnosno o stvarnoj neovisnosti i profesionalizmu zaposlenika agencije za kreditni rejting u odnosu na poslovne interese same agencije za kreditni rejting. Navedena pravila nisu bila oblikovana tako da su trećima u dovoljnoj mjeri jamčila da će se sukobi interesa proizišli iz dugotrajnog odnosa učinkovito smanjiti ili izbjeći. To bi se moglo postići ograničavanjem razdoblja tijekom kojeg agencija za kreditni rejting može neprekidno dodjeljivati kreditne rejtinge istom izdavatelju ili njegovim dužničkim instrumentima. Utvrđivanjem maksimalnog trajanja ugovornog odnosa između izdavatelja kojem se dodjeljuje rejting ili koji je izdao dužničke instrumente kojima se dodjeljuje rejting i agencije za kreditni rejting trebao bi se ukloniti poticaj za dodjelu povoljnih kreditnih rejtinga u vezi s tim izdavateljem. Pored toga, zahtjevom da se rotacija agencija za kreditni rejting provodi kao uobičajena i redovita tržišna praksa trebao bi se također uspješno ublažiti efekt zaključavanja. Naposljetku, rotacija agencija za kreditni rejting trebala bi imati pozitivne učinke na tržište kreditnih rejtinga jer bi se njome olakšao ulazak novih sudionika na tržište, a postojećim bi se agencijama za kreditni rejting pružila prilika za proširenje poslovanja na nova područja.
(13)
Međutim, provedbu mehanizma rotacije važno je oblikovati na takav način da koristi mehanizma bitno premašuju moguće negativne posljedice. Na primjer, česta rotacija može za posljedicu imati povećanje troškova za izdavatelje i agencije za kreditni rejting jer su troškovi povezani s dodjelom rejtinga novom subjektu ili financijskom instrumentu obično veći od troškova praćenja već dodijeljenog kreditnog rejtinga. Za osnivanje agencije za kreditni rejting bilo kao igrača u određenoj niši ili kao agencije za kreditni rejting koja obuhvaća sve kategorije imovine također je potrebna znatna količina vremena i resursa. Nadalje, stalna rotacija agencija za kreditni rejting mogla bi imati značajan utjecaj na kvalitetu i kontinuitet kreditnih rejtinga. Isto je tako važno da se mehanizam rotacije provede uz dovoljne mjere zaštite kako bi se tržištu omogućila postupna prilagodba prije mogućeg unapređenja mehanizma u budućnosti. To se može postići ograničavanjem područja primjene mehanizma na resekuritizacije, što je ograničeni izvor financiranja banaka, i istovremenim omogućavanjem daljnjeg praćenja već dodijeljenih kreditnih rejtinga na zahtjev čak i nakon što rotacija postane obvezna. Tako bi u pravilu rotacija trebala utjecati samo na nove resekuritizacije s temeljnom imovinom istog inicijatora. Komisija bi trebala preispitati je li prikladno zadržati ograničeni mehanizam rotacije ili ga treba primijeniti i na druge kategorije imovine i ako da, je li opravdano s drugim kategorijama postupati na drukčiji način u pogledu, na primjer, maksimalne duljine trajanja ugovornog odnosa. Ako je mehanizam rotacije uspostavljen za druge kategorije imovine, Komisija bi trebala ocijeniti je li potrebno uvesti obvezu da agencija za kreditni rejting na kraju maksimalnog trajanja ugovornog odnosa ulaznoj agenciji za kreditni rejting pruži informacije o izdavatelju i o financijskim instrumentima kojima je dodijeljen rejting (dokumentaciju o primopredaji).
(14)
Primjereno je uvesti rotaciju na tržište kreditnih rejtinga za resekuritizacije. Prvo, riječ je o segmentu europskog tržišta sekuritizacije koji od početka financijske krize ostvaruje slabe rezultate pa na tom tržištu postoji najveća potreba za rješavanjem sukoba interesa. Drugo, dok kreditni rizik dužničkih instrumenata koje izdaju, na primjer, korporacije u velikoj mjeri ovisi o sposobnosti servisiranja duga samog izdavatelja, kreditni rizik resekuritizacije općenito je jedinstven za svaku transakciju. Stoga u slučaju resekuritizacije rizik gubitka znanja zbog angažiranja nove agencije za kreditni rejting nije visok. Drugim riječima, iako trenutačno postoji samo ograničeni broj agencija za kreditni rejting koje su aktivne na tržištu kreditnih rejtinga za resekuritizacije, to je tržište prirodno otvorenije za tržišno natjecanje, a mehanizam rotacije može potaknuti veću dinamiku na tom tržištu. Naposljetku, na tržištu kreditnih rejtinga za resekuritizacije dominira nekoliko velikih agencija za kreditni rejting, ali postoje i drugi sudionici koji su izgradili stručno znanje u tom području.
(15)
Redovita rotacija agencija za kreditni rejting koje dodjeljuju kreditne rejtinge za resekuritizacije trebala bi unijeti više raznolikosti u procjenu kreditne sposobnosti. Veći broj različitih stajališta, perspektiva i metodologija koje primjenjuju agencije za kreditni rejting trebao bi dovesti do različitih kreditnih rejtinga i u konačnici do poboljšanja procjene kreditne sposobnosti resekuritizacije. Kako bi takva raznolikost imala određenu ulogu i kako bi se izbjegla popustljivost inicijatora i agencija za kreditni rejting, maksimalno razdoblje tijekom kojeg je agenciji za kreditni rejting dopuštena dodjela rejtinga za resekuritizacije istog inicijatora mora biti ograničeno na razinu kojom se jamče redovite nove procjene kreditne sposobnosti. Navedeni čimbenici, zajedno s potrebom da se osigura određeni kontinuitet pristupa kreditnim rejtinzima, znače da bi razdoblje od četiri godine bilo primjereno. U slučaju kada su angažirane najmanje četiri agencije za kreditni rejting, ciljevi mehanizma rotacije već su ostvareni, pa zahtjev u vezi s rotacijom nije potrebno primjenjivati. Kako bi se osiguralo stvarno tržišno natjecanje, takvo bi se izuzeće trebalo primjenjivati samo u slučaju kada najmanje četiri angažirane agencije za kreditni rejting dodjeljuju rejtinge za određeni udjel izdanih financijskih instrumenata inicijatora.
(16)
Primjereno je mehanizam rotacije za resekuritizacije strukturirati prema inicijatoru. Resekuritizacije izdaju subjekti posebne namjene bez značajnije sposobnosti servisiranja duga. Stoga bi u slučaju strukturiranja rotacije prema izdavatelju mehanizam postao neučinkovit. Suprotno tome, strukturiranje rotacije prema sponzoru značilo bi da bi se gotovo uvijek primjenjivalo izuzeće.
(17)
Mehanizam rotacije mogao bi biti važan alat za smanjenje prepreka ulasku na tržište kreditnih rejtinga za resekuritizacije. Međutim, on bi istodobno mogao novim sudionicima na tržištu otežati stjecanje sigurne pozicije na tržištu jer im ne bi bilo dozvoljeno zadržavanje klijenata. Stoga je prikladno uvesti izuzeće od mehanizma rotacije za male agencije za kreditni rejting.
(18)
Kako bi bio učinkovit, izvršenje mehanizma rotacije treba biti vjerodostojno. Obvezna rotacija neće ostvariti svoje ciljeve ako bi izlaznoj agenciji za kreditni rejting bila dopuštena ponovna dodjela rejtinga za resekuritizacije istog inicijatora u prekratkom roku. Stoga je važno osigurati primjeren rok u kojem izlazna agencija za kreditni rejting ne može biti imenovana za ponovnu dodjelu rejtinga za resekuritizacije istog inicijatora. To bi razdoblje trebalo biti dovoljno dugo kako bi se ulaznoj agenciji za kreditni rejting omogućilo učinkovito pružanje usluga vezanih uz kreditni rejting, osiguralo stvarno izlaganje resekuritizacija novom preispitivanju na temelju drukčijeg pristupa i jamčilo da se kreditnim rejtinzima koje je dodijelila nova agencija za kreditni rejting osigurava dovoljan kontinuitet. Istodobno, da bi mehanizam rotacije pravilno funkcionirao, duljina razdoblja je ograničena ponudom agencija za kreditni rejting koje imaju dovoljno stručnog znanja u području resekuritizacije. Stoga bi duljina razdoblja trebala biti razmjerna, trebala bi općenito biti jednaka duljini isteklog ugovora izlazne agencije za kreditni rejting, ali ne bi trebala premašivati četiri godine.
(19)
Zahtjev za redovitu rotaciju agencija za kreditni rejting razmjeran je cilju koji se nastoji ostvariti. Zahtjev se odnosi samo na registrirane agencije za kreditni rejting koje su regulirane i koje pružaju uslugu koja utječe na javni interes (kreditni rejtinzi koji se mogu koristiti u regulatorne svrhe) na temelju modela „izdavatelj plaća” i za određenu kategoriju imovine (resekuritizacije). Povlastica pružanja usluga koje su prepoznate kao važne za regulaciju tržišta financijskih usluga i posjedovanja odobrenja za obavljanje ove funkcije dovodi do potrebe za poštovanjem određenih obveza kako bi se u svim okolnostima jamčila neovisnost i percepcija neovisnosti. Agenciji za kreditni rejting koja je spriječena u dodjeli rejtinga za resekuritizacije određenog inicijatora bilo bi još uvijek dopušteno dodjeljivati rejtinge za resekuritizacije drugih inicijatora kao i rejtinge za druge kategorije imovine. U kontekstu tržišta u kojem se pravila rotacije primjenjuju na sve sudionike javljat će se poslovne prilike budući da će se sve agencije za kreditni rejting trebati rotirati. Štoviše, agencije za kreditni rejting mogu uvijek dodjeljivati nenaručene kreditne rejtinge za resekuritizacije istog inicijatora te time kapitalizirati vlastito iskustvo. Nenaručeni kreditni rejtinzi nisu ograničeni modelom „izdavatelj plaća” i stoga teoretski na njih u manjoj mjeri utječu potencijalni sukobi interesa. Za klijente agencija za kreditni rejting maksimalno trajanje ugovornog odnosa s agencijom za kreditni rejting i zahtjev u vezi s angažiranjem više od jedne agencije za kreditni rejting također predstavljaju ograničenja njihove slobode poduzetništva. Međutim, takva su ograničenja potrebna radi zaštite javnog interesa budući da je modelom „izdavatelj plaća” ugrožena neovisnost agencija za kreditni rejting u vezi osiguranja neovisnih kreditnih rejtinga kojima se ulagatelji mogu koristiti u regulatorne svrhe. Istodobno navedena ograničenja ne prelaze ono što je potrebno i na njih bi trebalo gledati kao na element koji dovodi do povećanja kreditne sposobnosti resekuritizacija prema drugim stranama i u konačnici prema tržištu.
(20)
Na neovisnost agencije za kreditni rejting u odnosu na subjekt kojem se dodjeljuje rejting također utječu mogući sukobi interesa između bilo kojeg od njezinih značajnih dioničara i subjekta kojem se dodjeljuje rejting. Dioničar agencije za kreditni rejting može biti član upravnog ili nadzornog odbora subjekta kojem se dodjeljuje rejting ili povezane treće strane. U Uredbi (EZ) br. 1060/2009 ova je vrsta situacije riješena samo u vezi sa sukobima interesa koje uzrokuju analitičari rejtinga, osobe koje odobravaju kreditne rejtinge ili drugi zaposlenici agencije za kreditni rejting. Međutim, ta se Uredba ne bavi potencijalnim sukobima interesa koje uzrokuju dioničari ili članovi agencija za kreditni rejting. S ciljem jačanja percepcije neovisnosti agencija za kreditni rejting u odnosu na subjekte kojima se dodjeljuje rejting, primjereno je postojeća pravila utvrđena tom Uredbom u vezi sa sukobima interesa koje uzrokuju zaposlenici agencija za kreditni rejting proširiti na sukobe interesa koje uzrokuju dioničari ili članovi koji drže značajan udio u agenciji za kreditni rejting. Stoga bi se agencija za kreditni rejting trebala suzdržati od dodjeljivanja kreditnih rejtinga ili bi trebala objaviti da postoji mogućnost utjecaja na kreditni rejting ako je dioničar ili član koji ima 10 % prava glasa u toj agenciji istodobno član upravnog ili nadzornog odbora subjekta kojem se dodjeljuje rejting ili je uložio u subjekt kojem se dodjeljuje rejting kada ulaganje dosegne određeni iznos. Nadalje, činjenicu da je dioničar ili član s najmanje 5 % prava glasa u toj agenciji za kreditni rejting uložio u subjekt kojem se dodjeljuje kreditni rejting ili je član upravnog ili nadzornog odbora subjekta kojem se dodjeljuje kreditni rejting trebalo bi objaviti javnosti, barem ako ulaganje dosegne određeni iznos. Osim toga, u slučaju kada dioničar ili član može značajno utjecati na poslovnu aktivnost agencije za kreditni rejting, ta osoba ne bi trebala obavljati konzultantske poslove ili poslove savjetovanja za subjekt kojem se dodjeljuje rejting ili povezanu treću stranu vezano uz njihovu korporativnu ili pravnu strukturu, imovinu, obveze ili aktivnosti.
(21)
Kako bi se osigurala uspješna primjena pravila o neovisnosti i sprečavanju sukoba interesa utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1060/2009 i kako bi se spriječilo da ta pravila postanu neučinkovita, postoji potreba za dovoljno velikim brojem agencija za kreditni rejting koje nisu povezane s izlaznom agencijom za kreditni rejting u slučaju rotacije ni s agencijom za kreditni rejting koja istom izdavatelju istodobno pruža usluge vezane uz kreditni rejting. Primjereno je zahtijevati strogo odvajanje izlazne agencije i ulazne agencije za kreditni rejting u slučaju rotacije kao i dviju agencija za kreditni rejting koje istom izdavatelju istodobno pružaju usluge vezane uz kreditni rejting. Predmetne agencije za kreditni rejting ne bi trebale biti međusobno povezane putem odnosa kontrole, kao dio iste grupe agencija za kreditni rejting, kao dioničar ili član ili putem ostvarivanja prava glasa u bilo kojoj drugoj agenciji za kreditni rejting ili putem mogućnosti imenovanja članova upravnih ili nadzornih odbora bilo koje druge agencije za kreditni rejting.
(22)
Agencije za kreditni rejting trebale bi uspostaviti, održavati, izvršavati i dokumentirati učinkovitu strukturu unutarnje kontrole kojom je uređena provedba politika i postupaka za sprečavanje i kontrolu mogućih sukoba interesa i za osiguravanje neovisnosti kreditnih rejtinga, analitičara rejtinga i timova za dodjelu rejtinga u vezi s dioničarima, upravnim i izvršnim tijelima te prodajnim i marketinškim aktivnostima. Trebalo bi uspostaviti standardne operativne postupke u vezi s korporativnim upravljanjem, organizacijskim pitanjima i upravljanjem sukobima interesa. Standardne operativne postupke trebalo bi redovito preispitivati i pratiti kako bi se ocijenila njihova učinkovitost i potreba za njihovim ažuriranjem.
(23)
Percepcija neovisnosti agencija za kreditni rejting bila bi posebno narušena kada bi isti dioničari ili članovi ulagali u različite agencije za kreditni rejting koje ne pripadaju istoj grupi agencija za kreditni rejting, barem ako bi takvo ulaganje dosegnulo određeni iznos koji bi tim dioničarima ili članovima omogućio određeni utjecaj na poslovanje agencije za kreditni rejting. Stoga je primjereno, s ciljem osiguravanja neovisnosti (i percepcije neovisnosti) agencija za kreditni rejting, predvidjeti stroža pravila u vezi s odnosima između agencija za kreditni rejting i njihovih dioničara ili članova. Iz tog razloga ni jedna osoba ne bi trebala istodobno imati udjel od 5 % ili više u više od jedne agencije za kreditni rejting, osim ako predmetne agencije za kreditni rejting pripadaju istoj grupi.
(24)
Cilj osiguravanja dovoljne neovisnosti agencija za kreditni rejting zahtijeva da ulagatelji nemaju istodobno 5 % ili više ulaganja u više od jedne agencije za kreditni rejting. Direktivom 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu (10) predviđeno je da osobe koje kontroliraju najmanje 5 % prava glasa u uvrštenom društvu tu činjenicu objave javnosti jer je, između ostalog, ulagateljima u interesu da budu upoznati s promjenama u strukturi prava glasa takvog društva. Stoga se razina od 5 % smatra većinskim udjelom na temelju kojeg se može utjecati na strukturu prava glasa nekog društva. Stoga je primjereno primjenjivati razinu od 5 % za ograničavanje istovremenog ulaganja u više od jedne agencije za kreditni rejting. Mjera se ne može smatrati nerazmjernom budući da su sve registrirane agencije za kreditni rejting u Uniji neuvrštena poduzeća i stoga ne podliježu pravilima o transparentnosti i pravilima postupanja koja se primjenjuju na društva iz kotacije u Uniji u skladu s Direktivom 2004/109/EZ. Neuvrštena su poduzeća često uređena protokolima ili sporazumima dioničara i obično je broj dioničara ili članova mali. Stoga čak i manjinski položaj u neuvrštenoj agenciji za kreditni rejting može biti utjecajan. Neovisno o tome, kako bi se osigurala mogućnost isključivo ekonomskih ulaganja u agencije za kreditni rejting, takvo ograničenje istovremenih ulaganja u više od jedne agencije za kreditni rejting ne bi trebalo proširiti na ulaganja putem subjekata za zajednička ulaganja kojima upravljaju treće osobe koje ne ovise o ulagatelju i nisu pod njegovim utjecajem.
(25)
Odredbe ove Uredbe koje se odnose na sukobe interesa u vezi sa strukturom dioničara ne bi se trebale odnositi samo na neposredne, već i na posredne udjele jer se u protivnom ta pravila mogu lako izbjeći. Agencije za kreditni rejting trebale bi uložiti sve napore kako bi utvrdile koji su njihovi posredni ulagatelji s ciljem izbjegavanja potencijalnih sukoba interesa s tim u vezi.
(26)
Učinkovitost pravila o neovisnosti i sprečavanju sukoba interesa na temelju kojih se od agencija za kreditni rejting zahtijeva da usluge vezane uz kreditni rejting ne pružaju istom izdavatelju tijekom duljeg razdoblja može biti narušena u slučaju kada bi se agencijama za kreditni rejting dopustilo da postanu značajni dioničari ili članovi drugih agencija za kreditni rejting.
(27)
Važno je osigurati da izmjene metodologija vezanih uz rejting za posljedicu nemaju manje stroge metodologije. U tu svrhu izdavatelji, ulagatelji i druge zainteresirane strane trebale bi imati mogućnost komentiranja svih predviđenih promjena metodologija vezanih uz rejting. To će im pomoći da razumiju razloge koji stoje iza novih metodologija i predmetne promjene. Komentari izdavatelja i ulagatelja o nacrtu metodologija mogu agencijama za kreditni rejting osigurati vrijedne informacije prilikom definiranja metodologija. ESMA-u bi također trebalo obavijestiti o predviđenim promjenama. Iako se Uredbom (EZ) br. 1060/2009 ESMA-i dodjeljuju ovlasti za provjeru jesu li metodologije kojima se koriste agencije za kreditni rejting stroge, sustavne, temeljene na kontinuiranoj osnovi te podliježu li validaciji temeljenoj na podacima iz prošlosti, uključujući retroaktivno testiranje, tim se procesom provjere ESMA-i ne bi trebale dati ovlasti za prosudbu primjerenosti predložene metodologije ili kreditnih rejtinga dodijeljenih nakon primjene metodologija. U metodologijama vezanim uz rejting trebalo bi prema potrebi uzeti u obzir financijske rizike proizišle iz opasnosti okruženja.
(28)
Zbog složenosti strukturiranih financijskih instrumenata, agencije za kreditni rejting nisu bile uvijek uspješne u osiguravanju dovoljno visoke kvalitete kreditnih rejtinga dodijeljenih takvim instrumentima. To je dovelo do gubitka povjerenja tržišta u tu vrstu kreditnih rejtinga. Kako bi se povratilo povjerenje, bilo bi primjereno od izdavatelja ili povezanih trećih strana zahtijevati da angažiraju najmanje dvije različite agencije za kreditni rejting za dodjelu kreditnih rejtinga za strukturirane financijske instrumente, što bi moglo dovesti do različitih i konkurentskih procjena. Time bi se također moglo smanjiti prekomjerno oslanjanje na jedan kreditni rejting.
(29)
U prijedlogu direktive o pristupu aktivnostima kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru kreditnih institucija i investicijskih društava te prijedlogu uredbe o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva, koje trebaju zamijeniti Direktivu 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (11) i Direktivu 2006/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o adekvatnosti kapitala investicijskih društava i kreditnih institucija (12), uvodi se zahtjev da kreditne institucije i investicijska društva moraju procijeniti kreditni rizik subjekata i financijskih instrumenata u koje ulažu i da se u tom pogledu ne smiju oslanjati samo na kreditne rejtinge. Taj bi zahtjev trebalo proširiti na druge sudionike na financijskom tržištu koji su uređeni pravom Unije, uključujući upravitelje portfeljem. Međutim, za sve sudionike na financijskom tržištu taj bi zahtjev trebalo provesti razmjerno, uzimajući u obzir prirodu, opseg i složenost predmetnog sudionika. Države članice ne bi trebale imati pravo nametati ili provoditi pravila kojima se tim ulagateljima omogućuje strože oslanjanje na kreditne rejtinge.
(30)
Nadalje, sposobnost procjene ulagatelja o kreditnoj kvaliteti strukturiranih financijskih instrumenata na temelju informacija poboljšala bi se ako bi se ulagateljima osigurale dostatne informacije o tim instrumentima. Na primjer, budući da rizik strukturiranih financijskih instrumenata u velikoj mjeri ovisi o kvaliteti i uspješnosti temeljne imovine, ulagateljima bi trebalo osigurati više informacija o temeljnoj imovini. Time bi se smanjila ovisnost ulagatelja o kreditnim rejtinzima. Štoviše, objavljivanje relevantnih informacija o strukturiranim financijskim instrumentima vjerojatno će ojačati tržišnu konkurenciju između agencija za kreditni rejting jer bi ono moglo dovesti do povećanja broja nenaručenih kreditnih rejtinga. Do siječnja 2016. Komisija bi trebala preispitati je li primjereno proširiti područje primjene tog zahtjeva za objavljivanje na druge financijske proizvode te izvijestiti o tome. Na primjer, postoje drugi financijski proizvodi, kao što su pokrivene obveznice i drugi osigurani dugovi, kod kojih rizik u velikoj mjeri ovisi o karakteristikama temeljnog kolaterala i gdje bi moglo biti važno ulagateljima osigurati više informacija o kolateralu.
(31)
Ulagatelji, izdavatelji i druge zainteresirane strane trebali bi imati pristup ažuriranim informacijama vezanim uz rejting na središnjoj internetskoj stranici. ESMA bi trebala uspostaviti europsku platformu za kreditni rejting koja bi ulagateljima trebala omogućiti jednostavnu usporedbu svih postojećih kreditnih rejtinga u vezi s određenim subjektom kojem se dodjeljuje rejting. Važno je da su na internetskoj stranici europske platforme za kreditni rejting prikazani svi dostupni kreditni rejtinzi prema instrumentima kako bi se ulagateljima omogućilo razmatranje različitih mišljenja prije donošenja odluke o ulaganju. Međutim, kako se ne bi narušila sposobnost agencija za kreditni rejting da posluju prema modelu „ulagatelj plaća”, takvi se kreditni rejtinzi ne bi trebali uključiti u europsku platformu za kreditni rejting. Europska platforma za kreditni rejting trebala bi manjim i novim agencijama za kreditni rejting pomoći da postanu lako uočljive. Europska platforma za kreditni rejting trebala bi obuhvaćati središnji registar ESMA-e s ciljem stvaranja jedinstvene platforme za sve dostupne kreditne rejtinge prema instrumentima i za informacije o prethodnim rezultatima koji su objavljeni u središnjem registru. Europski parlament podržao je uspostavljanje takvog objavljivanja kreditnih rejtinga u svojoj rezoluciji o agencijama za kreditni rejting od 8. lipnja 2011.
(32)
Kreditni rejtinzi, bez obzira na to jesu li dodijeljeni u regulatorne svrhe ili nisu, imaju bitan utjecaj na odluke o ulaganjima te na ugled i financijsku atraktivnost izdavatelja. Stoga agencije za kreditni rejting imaju prema ulagateljima i izdavateljima važnu odgovornost osigurati usklađenost s Uredbom (EZ) br. 1060/2009, na način da su njihovi kreditni rejtinzi neovisni, objektivni i odgovarajuće kvalitete. Međutim, ulagatelji i izdavatelji nisu uvijek u mogućnosti agencije za kreditni rejting pozvati na odgovornost. Posebno teško može biti utvrditi građansku odgovornost agencije za kreditni rejting ako ne postoji ugovorni odnos između agencije za kreditni rejting i, na primjer, ulagatelja ili izdavatelja kojima se dodjeljuje rejting bez njihovog zahtjeva. Izdavatelji također mogu biti suočeni s poteškoćama u izvršenju građanske odgovornosti agencija za kreditni rejting čak i kada imaju ugovorni odnos s predmetnom agencijom za kreditni rejting: na primjer, smanjenje kreditnog rejtinga koje je provedeno na temelju kršenja Uredbe (EZ) br. 1060/2009 do kojeg je došlo namjerno ili grubom nepažnjom može negativno utjecati na ugled i troškove financiranja izdavatelja i tom izdavatelju prouzročiti štetu koja nije pokrivena ugovornom odgovornošću. Stoga je važno osigurati mjerodavno pravo uporabe pravnih sredstava za ulagatelje koji su se opravdano oslanjali na kreditni rejting dodijeljen u suprotnosti s Uredbom (EZ) br. 1060/2009 kao i za izdavatelje koji su pretrpjeli štetu zbog dodjele kreditnog rejtinga u suprotnosti s Uredbom (EZ) br. 1060/2009. Ulagatelj i izdavatelj trebali bi moći pozvati agenciju za kreditni rejting na odgovornost za štetu prouzročenu kršenjem te Uredbe koje je utjecalo na rezultat dodjele rejtinga. Iako se ulagatelji i izdavatelji koji imaju ugovorni odnos s agencijom za kreditni rejting mogu odlučiti svoje potraživanje od agencije za kreditni rejting temeljiti na kršenju ugovora, svi ulagatelj i izdavatelji trebali bi imati mogućnost tražiti odštetu za kršenje Uredbe (EZ) br. 1060/2009, bez obzira na to jesu li strane u ugovornom odnosu ili nisu.
(33)
Trebala bi postojati mogućnost da agencije za kreditni rejting budu odgovorne ako namjerno ili grubom nepažnjom prekrše bilo koju obvezu koja im je određena Uredbom (EZ) br. 1060/2009. Ovaj je standard krivnje primjeren jer aktivnost dodjele kreditnog rejtinga uključuje određeni stupanj procjene složenih gospodarskih čimbenika, a i primjena različitih metodologija može dovesti do različitih rezultata vezanih uz dodjelu rejtinga od kojih se ni jedan ne može smatrati netočnim. Također je primjereno agencije za kreditni rejting izložiti potencijalno neograničenoj odgovornosti samo kada namjerno ili grubom nepažnjom prekrše Uredbu (EZ) br. No 1060/2009.
(34)
Ulagatelj ili izdavatelj koji traže odštetu zbog kršenja Uredbe (EZ) br. 1060/2009 trebali bi predočiti točne i detaljne informacije koje pokazuju da je agencija za kreditni rejting prekršila navedenu Uredbu. Nadležni sud ocjenjuje navedeno uzimajući u obzir da ulagatelj ili izdavatelj možda nemaju pristup informacijama koje potpadaju isključivo u područje agencije za kreditni rejting.
(35)
Vezano uz pitanja koja se odnose na građansku odgovornost agencije za kreditni rejting i koja nisu obuhvaćena ili definirana ovom Uredbom, uključujući uzroke i koncept grube nepažnje, takva pitanja trebala bi biti uređena primjenljivim nacionalnim pravom kako je utvrđeno u relevantnim pravilima međunarodnog privatnog prava. Države članice trebale bi posebno imati mogućnost održavati nacionalne režime građanske odgovornosti koji su pogodniji za ulagatelje ili izdavatelje ili koji se ne temelje na kršenju Uredbe (EZ) br. 1060/2009. Nadležni sud koji će odlučivati o potraživanju ulagatelja ili izdavatelja na temelju građanske odgovornosti trebalo bi odrediti na temelju relevantnih pravila međunarodnog privatnog prava.
(36)
Činjenica da su institucionalni ulagatelji uključujući upravitelje portfeljem obvezni sami procijeniti kreditnu sposobnost imovine ne bi trebala spriječiti sudove da utvrde da je agencija za kreditni rejting prekršila Uredbu (EZ) br. 1060/2009 i time prouzročila štetu ulagatelju za koju je odgovorna ta agencija za kreditni rejting. Iako će se ovom Uredbom poboljšati mogućnosti ulagatelja da provedu vlastitu procjenu rizika, oni će i dalje imati ograničeniji pristup informacijama od samih agencija za kreditni rejting. Nadalje, posebno malim ulagateljima može nedostajati sposobnost kritičnog preispitivanja kreditnog rejtinga koji je dodijelila agencija za kreditni rejting.
(37)
Države članice i ESMA trebale bi osigurati da sve sankcije određene na temelju Uredbe (EZ) br. 1060/2009 budu objavljene javnosti samo kada bi takvo javno objavljivanje bilo razmjerno.
(38)
Kako bi se dodatno smanjili sukobi interesa i olakšalo pošteno tržišno natjecanje na tržištu kreditnih rejtinga, važno je osigurati da naknade koje agencije za kreditni rejting naplaćuju svojim klijentima nisu diskriminirajuće. Razlike u naknadama koje se naplaćuju za istu vrstu usluge trebale bi biti opravdane samo ako postoji razlika u stvarnim troškovima pružanja te usluge različitim klijentima. Štoviše, naknade koje se naplaćuju za usluge vezane uz kreditni rejting određenom izdavatelju ne bi trebale ovisiti o rezultatima ili ishodu obavljenog posla ili o pružanju povezanih (pomoćnih) usluga. Nadalje, kako bi se omogućio učinkovit nadzor tih pravila, agencije za kreditni rejting trebale bi ESMA-i dostaviti obavijest o naknadama koje su primile od svakog pojedinačnog klijenta i svoju opću cjenovnu politiku.
(39)
Kako bi se doprinijelo dodjeli ažuriranih i vjerodostojnih kreditnih rejtinga država i kako bi se olakšalo razumijevanje korisnika, važno je redovito preispitivati te rejtinge. Također je važno povećati transparentnost u vezi s provedenim istraživačkim radom, osobljem dodijeljenim za izradu kreditnih rejtinga država i pretpostavkama na kojima se temelje kreditni rejtinzi koje dodjeljuju agencije za kreditni rejting u vezi s državnim dugom.
(40)
Bitno je da ulagatelji imaju odgovarajuće informacije za procjenu kreditne sposobnosti država članica. Komisija u okviru nadzora gospodarskih i fiskalnih politika država članica prikuplja i obrađuje podatke o gospodarskoj, financijskoj i fiskalnoj situaciji i uspješnosti svih država članica i pritom većinu tih podataka objavljuje te ih stoga ulagatelji mogu koristiti za procjenu potencijalne kreditne sposobnosti država članica. Kada je to primjereno i prema potrebi te u skladu s relevantnim pravilima o povjerljivosti koja se primjenjuju u okviru nadzora gospodarskih i fiskalnih politika država članica, Komisija bi trebala dopuniti postojeći način izvješćivanja o gospodarskim rezultatima država članica mogućim dodatnim elementima ili pokazateljima koji mogu pomoći ulagateljima u procjeni kreditne sposobnosti država članica. Te bi elemente trebalo staviti na raspolaganje javnosti kako bi postojeće publikacije i druge javno objavljene informacije dopunili s ciljem pružanja dodatnih podataka ulagateljima kojima bi se tako pomoglo u procjeni kreditne sposobnosti državnih subjekata i njihovih informacija o dugu. Imajući to na umu, Komisija bi trebala ispitati mogućnost izrade europske procjene kreditne sposobnosti kako bi ulagateljima omogućila nepristranu i objektivnu procjenu kreditne sposobnosti država članica, uzimajući pritom u obzir poseban gospodarski i društveni razvoj. Prema potrebi, Komisija bi trebala podnijeti odgovarajuće zakonodavne prijedloge.
(41)
Sadašnjim je pravilima predviđeno da se subjekt kojem se dodjeljuje rejting obavješćuje o kreditnim rejtinzima 12 sati prije njihove objave. Kako bi se izbjeglo da do takvog obavješćivanja dođe izvan radnog vremena i kako bi se subjektu kojem se dodjeljuje rejting ostavilo dovoljno vremena za provjeru točnosti podataka na kojima se temelji kreditni rejting, subjekt kojem se dodjeljuje rejting trebao bi biti obaviješten jedan cijeli radni dan prije objave kreditnog rejtinga ili izgleda vezanog uz rejting. Popis osoba koje imaju pravo primiti takvu obavijest trebao bi biti ograničen i jasno utvrđen od strane subjekta kojem se dodjeljuje rejting.
(42)
S obzirom na specifikacije kreditnih rejtinga država i kako bi se smanjio rizik volatilnosti, primjereno je i razmjerno od agencija za kreditni rejting zahtijevati objavu tih rejtinga tek nakon završetka trgovanja mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, a najmanje jedan sat prije njihovog otvaranja. Iz istih je razloga primjereno i razmjerno da na kraju prosinca agencije za kreditni rejting objave kalendar za sljedećih 12 mjeseci u kojem utvrđuju datume za objavu kreditnih rejting država i kada je to primjenljivo odgovarajuće datume za objavu pripadajućih izgleda vezanih uz rejting. Ti bi datumi trebali padati na petak. Broj objava u kalendaru trebao bi biti ograničen na dvije do tri samo za nenaručene kreditne rejtinge država. Kada je to nužno za usklađivanje s pravnim obvezama, agencijama za kreditni rejting trebalo bi dopustiti odstupanje od najavljenog kalendara, s tim da detaljno objasne razloge takvog odstupanja. Međutim, takvo odstupanje ne bi trebalo biti ustaljeno.
(43)
Komisija bi, na temelju razvoja tržišta, Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti izvješće u kojem ispituje primjerenost i načine podrške europskoj javnoj agenciji za kreditni rejting za procjenu kreditne sposobnosti državnog duga država članica i/ili europskoj zakladi za kreditni rejting za sve druge kreditne rejtinge. Ako je to potrebno, Komisija bi trebala podnijeti odgovarajuće zakonodavne prijedloge.
(44)
Uzimajući u obzir specifikacije kreditnih rejtinga država i kako bi se izbjegao rizik zaraze cijelom Unijom, trebalo bi zabraniti izjave u kojima se najavljuje revizija određene skupine zemalja ako nisu popraćene izvješćima o pojedinačnim zemljama. Nadalje, s ciljem jačanja valjanosti i dostupnosti izvora informacija kojima se agencije za kreditni rejting koriste u obavješćivanju javnosti o potencijalnim promjenama kreditnih rejtinga država, osim kreditnih rejtinga, izgleda vezanih uz rejting i popratnih priopćenja za javnost, takvo bi se obavješćivanje uvijek trebalo temeljiti na informacijama koje potpadaju u područje subjekta kojem se dodjeljuje rejting i koje su objavljene uz njegovu suglasnost, osim ako se tim informacijama može pristupiti putem javno dostupnih izvora. Kada je pravnim okvirom kojim je uređen subjekt kojem se dodjeljuje rejting predviđeno da subjekt kojem se dodjeljuje rejting ne smije objavljivati takve informacije, kao u slučaju povlaštenih informacija kako je definirano u točki 1. članka 1. Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o trgovanju na temelju povlaštenih informacija i manipuliranju tržištem (zlouporabi tržišta) (13), subjekt kojem se dodjeljuje rejting ne smije dati suglasnost.
(45)
Kada objavljuju kreditne rejtinge država, agencije za kreditni rejting trebale bi radi transparentnosti u svojim priopćenjima za javnost ili izvješćima objasniti ključne elemente na kojima se temelje ti kreditni rejtinzi. Međutim, transparentnost kreditnih rejtinga država ne bi trebala biti presudna za usmjeravanje nacionalnih politika (gospodarske politike, politike rada ili drugih). Stoga, iako te politike mogu poslužiti agenciji za kreditni rejting kao jedan od elemenata u procjeni kreditne sposobnosti državnog subjekta ili njegovih financijskih instrumenta i mogu se koristiti u objašnjenju glavnih razloga za dodjelu kreditnog rejtinga države, agencijama za kreditni rejting ne bi trebali biti dopušteni izravni ili izričiti zahtjevi ili preporuke državnim subjektima u vezi s tim politikama. Agencije za kreditni rejting trebale bi se suzdržati od svih izravnih ili izričitih političkih preporuka u vezi s politikama državnih subjekata.
(46)
Tehnički standardi u sektoru financijskih usluga trebali bi osigurati odgovarajuću zaštitu deponenata, ulagatelja i potrošača u cijeloj Uniji. Bilo bi učinkovito i primjereno ESMA-i, kao tijelu s visoko specijaliziranim stručnim znanjem, povjeriti izradu nacrta provedbenih tehničkih standarda u slučaju kada oni ne uključuju donošenje odluka u okviru politike, kao i njihovu dostavu Komisiji.
(47)
Komisija bi trebala usvojiti nacrt regulatornih tehničkih standarda koji je izradila ESMA u vezi sa sadržajima, učestalošću i prezentacijom informacija o strukturiranim financijskim instrumentima koje pružaju izdavatelji, prezentacijom informacija, uključujući strukturu, oblik, metodu i razdoblje izvješćivanja, koje bi agencije za kreditni rejting trebale priopćiti ESMA-i u vezi s europskom platformom za kreditni rejting, te sadržajem i oblikom periodičnog izvješćivanja o naknadama koje naplaćuju agencije za kreditni rejting za potrebe kontinuiranog nadzora koji provodi ESMA. Komisija bi trebala usvojiti navedene standarde putem delegiranih akata na temelju članka 290. UFEU-a i u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
(48)
Uredbom (EZ) br. 1060/2009 dopušteno je korištenje kreditnih rejtinga dodijeljenih u trećim zemljama u regulatorne svrhe ako su ih dodijelile agencije za kreditni rejting certificirane u skladu s tom Uredbom ili ako ih priznaju agencije za kreditni rejting s poslovnim nastanom u Uniji u skladu s tom Uredbom. Za certifikaciju je potrebno da Komisija donese odluku o jednakovrijednosti u vezi s regulatornim režimom treće zemlje za agencije za kreditni rejting, dok je za priznavanje potrebno da ponašanje agencije za kreditni rejting iz treće zemlje udovoljava uvjetima koji su najmanje jednako strogi kao relevantna pravila Unije. Neke od odredaba uvedenih ovom Uredbom ne bi se trebale primjenjivati na procjenjivanje jednakovrijednosti i priznavanja. To vrijedi za one odredbe kojima se određuju obveze samo izdavatelju, ali ne i agencijama za kreditni rejting. Osim toga, u tom se kontekstu ne bi trebale uzimati u obzir odredbe koje se odnose na strukturu tržišta kreditnih rejtinga u Uniji a ne na uspostavljanje pravila ponašanja za agencije za kreditni rejting. Kako bi se trećim zemljama dalo dovoljno vremena za preispitivanje svojih regulatornih okvira u vezi s preostalim novim materijalnim odredbama, potonje bi se trebale primjenjivati u svrhu procjenjivanja jednakovrijednosti i priznavanja tek od 1. lipnja 2018. U tom je smislu važno podsjetiti da pravila iz regulatornog režima treće zemlje ne moraju biti jednaka pravilima predviđenim ovom Uredbom. Kako je već predviđeno Uredbom (EZ) br. 1060/2009, dovoljno je da se regulatornim režimom treće zemlje postignu isti ciljevi i učinci u praksi kako bi se smatrao jednakovrijednim ili jednako strogim kao regulatorni režim Unije.
(49)
Budući da ciljeve ove Uredbe, odnosno jačanje neovisnosti agencija za kreditni rejting, poticanje dobrih procesa i metodologija vezanih uz kreditni rejting, smanjenje rizika povezanih s kreditnim rejtinzima država, smanjenje rizika prekomjernog oslanjanja sudionika na tržištu na kreditne rejtinge i osiguravanje prava uporabe pravnih sredstava za ulagatelje, države članice ne mogu ostvariti u dovoljnoj mjeri, nego ih se, zbog paneuropske strukture i učinka aktivnosti vezanih uz kreditni rejting koje će se nadzirati, može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europski uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(50)
Komisija bi do kraja 2013. trebala predložiti izvješće o izvedivosti stvaranja mreže manjih agencija za kreditni rejting s ciljem povećanja tržišnog natjecanja. U tom izvješću trebalo bi ocijeniti financijsku i nefinancijsku potporu i poticaje Unije za stvaranje takve mreže, uzimajući pritom u obzir potencijalne sukobe interesa proizišle iz takvog javnog financiranja.
(51)
U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka (14) provedeno je savjetovanje s europskim nadzornikom za zaštitu podataka koji je donio mišljenje (15).
(52)
Uredbu (EZ) br. 1060/2009 bi trebalo stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 1060/2009
Uredba (EZ) br. 1060/2009 mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom uvodi zajednički regulatorni pristup radi jačanja integriteta, transparentnosti, odgovornosti, dobrog upravljanja i neovisnosti aktivnosti vezanih uz kreditni rejting, čime se doprinosi kvaliteti kreditnih rejtinga dodijeljenih u Uniji i neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta te postiže visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja. Njome se propisuju uvjeti za dodjelu kreditnih rejtinga i pravila za organizaciju i ponašanje agencija za kreditni rejting, uključujući njihove dioničare i članove, radi promicanja neovisnosti agencija za kreditni rejting, izbjegavanja sukoba interesa i jačanja zaštite potrošača i ulagatelja.
Ovom se Uredbom također utvrđuju obveze izdavatelja, inicijatora i sponzora s poslovnim nastanom u Uniji u vezi sa strukturiranim financijskim instrumentima.”
2.
U članku 2. stavku 1., članku 3. stavku 1. točki (m), članku 4. stavku 2., članku 4. stavku 3. uvodnom dijelu, članku 4. stavku 4. prvom i drugom podstavku, članku 5. stavku 1. uvodnom dijelu, članku 14. stavku 1. i Prilogu II. točki 1. riječ: „Zajednica” zamjenjuje se riječju: „Unija”.
3.
Članak 3. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 1. mijenja se kako slijedi:
i.
točka (g) zamjenjuje se sljedećim:
„(g)
‚regulatorne svrhe’ znači upotreba kreditnih rejtinga za specifičnu namjenu usklađivanja s pravom Unije ili s pravom Unije koje je implementirano u nacionalno zakonodavstvo država članica;”;
ii.
umeću se sljedeće točke:
„(pa)
‚kreditna institucija’ znači kreditna institucija kako je definirano u točki 1. članka 4. Direktive 2006/48/EZ;
(pb)
‚investicijsko društvo’ znači investicijsko društvo kako je definirano u točki 1. članka 4. stavka 1. Direktive 2004/39/EZ;
(pc)
‚društvo za osiguranje’ znači društvo za osiguranje kako je definirano u točki 1. članka 13. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (16);
(pd)
‚društvo za reosiguranje’ znači društvo za reosiguranje kako je definirano u točki 4. članka 13. Direktive 2009/138/EZ;
(pe)
‚institucija za strukovno mirovinsko osiguranje’ znači institucija za strukovno mirovinsko osiguranje kako je definirano u članku 6. točki (a) Direktive 2003/41/EZ;
(pf)
‚društvo za upravljanje’ znači društvo za upravljanje kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (b) Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (17);
(pg)
‚društvo za investicije’ znači društvo za investicije ovlašteno u skladu s Direktivom 2009/65/EZ;
(ph)
‚upravitelj alternativnog investicijskog fonda’ znači upravitelj alternativnog investicijskog fonda (AIFM) kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki (b) Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (18);
(pi)
‚središnja druga ugovorna stranka’ znači središnja druga ugovorna stranka (CCP) kako je definirano u točki 1. članka 2. Uredbe (EU) br.648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o (OTC) izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj stranci i trgovinskom repozitoriju (19), koja je ovlaštena u skladu s člankom 14. te Uredbe;
(pj)
‚prospekt’ znači prospekt objavljen u skladu s Direktivom 2003/71/EZ i Uredbom (EZ) br.809/2004;
(16) SL L 335, 17.12.2009., str. 1." 						
(17) SL L 302, 17.11.2009., str. 32." 						
(18) SL L 174, 1.7.2011., str. 1." 						
(19) SL L 201, 27.7.2012., str. 1.”;" 						
iii.
točke (q) i (r) zamjenjuju se sljedećim:
„(q)
‚sektorsko zakonodavstvo’ znači zakonodavni akti Unije iz točaka od (pa) do (pj);
(r)
‚sektorska nadležna tijela’ znači nacionalna nadležna tijela imenovana u skladu s mjerodavnim sektorskim zakonodavstvom za nadzor kreditnih institucija, investicijskih društava, društava za osiguranje, društava za reosiguranje, institucija za strukovno mirovinsko osiguranje, društava za upravljanje, društava za investicije, upravitelja alternativnih investicijskih fondova, središnjih drugih ugovornih stranaka i prospekata.”;
iv.
dodaju se sljedeće točke:
„(s)
‚izdavatelj’ znači izdavatelj kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (h) Direktive 2003/71/EZ;
(t)
‚inicijator’ znači inicijator kako je definirano u točki 41. članka 4. Direktive 2006/48/EZ;
(u)
‚sponzor’ znači sponzor kako je definirano u točki 42. članka 4. Direktive 2006/48/EZ;
(v)
‚kreditni rejting države’ znači:
i.
kreditni rejting u slučaju kada je subjekt kojem se dodjeljuje rejting država ili regionalno ili lokalno tijelo države;
ii.
kreditni rejting u slučaju kada je izdavatelj dužničkog financijskog instrumenta ili financijske obveze, dužničkog vrijednosnog papira ili drugog financijskog instrumenta država ili regionalno ili lokalno tijelo države ili subjekt posebne namjene države ili regionalnog ili lokalnog tijela;
iii.
kreditni rejting u slučaju kada je izdavatelj međunarodna financijska institucija koju su uspostavile dvije ili više država i čija je namjena mobilizirati sredstva i pružiti financijsku pomoć u korist članica te međunarodne financijske institucije koje su suočene ili im prijeti suočavanje s ozbiljnim financijskim problemima;
(w)
‚izgled vezan uz rejting’ znači mišljenje u vezi s vjerojatnim kratkoročnim ili srednjoročnim kretanjem kreditnog rejtinga ili oboje;
(x)
‚nenaručeni kreditni rejting’ i ‚nenaručeni kreditni rejting države’ znači kreditni rejting ili kreditni rejting države koji agencija za kreditni rejting dodjeljuje, ali ne na temelju zahtjeva;
(y)
‚kreditni bodovi’ znači mjera kreditne sposobnosti izvedena iz sažimanja i iskazivanja podataka samo na temelju prethodno utvrđenog statističkog sustava ili modela bez dodatnih bitnih ulaznih informacija specifičnih za rejting koje pružaju analitičari rejtinga;
(z)
‚uređeno tržište’ znači uređeno tržite kako je definirano u točki 14. članka 4. stavka 1. Direktive 2004/39/EZ i koje je osnovano u Uniji;
(aa)
‚resekuritizacija’ znači resekuritizacija kako je definirano u točki 40.a članka 4. Direktive 2006/48/EZ.”;
(b)
dodaje se sljedeći stavak:
„3. za potrebe ove Uredbe, pojam ‚dioničar’ uključuje stvarne vlasnike kako je definirano u točki 6. članka 3. Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2005. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (20).
(20) SL L 309, 25.11.2005., str. 15.”" 						
4.
Članak 4. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Kreditne institucije, investicijska društva, društva za osiguranje, društva za reosiguranje, institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, društva za upravljanje, društva za investicije, upravitelji alternativnih investicijskih fondova i središnje druge ugovorne stranke mogu se koristiti kreditnim rejtinzima u regulatorne svrhe samo ako su ih dodijelile agencije za kreditni rejting koje su osnovane u Uniji i koje su registrirane u skladu s ovom Uredbom.
U slučaju kada prospekt sadrži upućivanje na kreditni rejting ili kreditne rejtinge, izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu osiguravaju da prospekt također sadrži jasne i istaknute informacije o tome je li navedene kreditne rejtinge dodijelila agencija za kreditni rejting koja je osnovana u Uniji i koja je registrirana u skladu s ovom Uredbom.”;
(b)
u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
agencija za kreditni rejting provjerila je i može u svakom trenutku na kontinuiranoj osnovi dokazati europskom nadzornom tijelu (Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (ESMA) osnovanom Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (21) da obavljanje aktivnosti vezanih uz kreditni rejting od strane agencije za kreditni rejting treće zemlje koje rezultira dodjelom kreditnog rejtinga koji je predmet priznavanja ispunjava zahtjeve koji su u najmanju ruku jednako strogi kao i zahtjevi iz članaka od 6. do 12. i Priloga I., izuzev članaka 6.a, 6.b, 8.a, 8.b, 8.c i 11.a, podtočke (ba) točke 3. i točaka 3.a i 3.b odjeljka B Priloga I.
(21) SL L 331, 15.12.2010., str. 84.”;" 						
5.
Članak 5. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 6. drugom podstavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
agencije za kreditni rejting u toj trećoj zemlji podliježu pravno obvezujućim pravilima koja su jednaka onima navedenim u člancima od 6. do 12. i Prilogu I., izuzev članaka 6.a, 6.b, 8.a, 8.b, 8.c i 11.a, podtočke (ba) točke 3. i točaka 3.a i 3.b odjeljka B Priloga I.; i”;
(b)
stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:
„8. Članci 20., 23.b i 24. primjenjuju se na agencije za kreditni rejting certificirane u skladu s člankom 5. stavkom 3. i na kreditne rejtinge koje one dodjeljuju.”
6.
Sljedeći se članci umeću u glavi I.:
„Članak 5.a
Prekomjerno oslanjanje financijskih institucija na kreditne rejtinge
1. Subjekti iz prvog podstavka članka 4. stavka 1. sami procjenjuju kreditni rizik i ne oslanjaju se isključivo ili automatski na kreditne rejtinge prilikom procjenjivanja kreditne sposobnosti subjekta ili financijskog instrumenta.
2. Sektorska nadležna tijela koja su zadužena za nadzor subjekata iz prvog podstavka članka 4. stavka 1. prate, uzimajući pritom u obzir prirodu, opseg i složenost njihovih aktivnosti, adekvatnost njihovih procesa za procjenu kreditnog rizika, procjenjuju uporabu upućivanja na kreditne rejtinge u ugovorima i prema potrebi ih potiču na smanjenje utjecaja takvih upućivanja s ciljem smanjenja isključivog i automatskog oslanjanja na kreditne rejtinge u skladu sa specifičnim sektorskim zakonodavstvom.
Članak 5.b
Oslanjanje europskih nadzornih tijela i Europskog odbora za sistemske rizike na kreditne rejtinge
1. Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) (EBA) osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (22), europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) (EIOPA) osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (23) i ESMA u svojim smjernicama, preporukama i nacrtima tehničkih standarda ne upućuju na kreditne rejtinge u slučaju kada takva upućivanja mogu dovesti do isključivog ili automatskog oslanjanja nadležnih tijela, sektorskih nadležnih tijela, subjekata iz prvog podstavka članka 4. stavka 1. ili drugih sudionika na financijskom tržištu na kreditne rejtinge. Sukladno navedenom, EBA, EIOPA i ESMA preispituju i prema potrebi uklanjaju sva takva upućivanja na kreditne rejtinge u postojećim smjernicama i preporukama do 31. prosinca 2013.
2. Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) osnovan Uredbom (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (24) u svojim upozorenjima i preporukama ne upućuje na kreditne rejtinge u slučaju kada takva upućivanja mogu dovesti do isključivog ili automatskog oslanjanja na kreditne rejtinge.
Članak 5.c
Prekomjerno oslanjanje na kreditne rejtinge u pravu Unije
Ne dovodeći u pitanje svoje pravo inicijative, Komisija nastavlja preispitivati dovode li, odnosno mogu li upute na kreditni rejting u pravu Unije dovesti do isključivog ili automatskog oslanjanja nadležnih tijela, sektorskih nadležnih tijela, subjekata iz prvog podstavka članka 4. stavka 1. ili drugih sudionika na financijskom tržištu na kreditne rejtinge s ciljem brisanja svih upućivanja na kreditne rejtinge iz prava Unije u regulatorne svrhe do 1. siječnja 2020., pod uvjetom da su utvrđene i provedene odgovarajuće alternative procjeni kreditnog rizika.
(22) SL L 331, 15.12.2010., str. 12." 						
(23) SL L 331, 15.12.2010., str. 48." 						
(24) SL L 331, 15.12.2010., str. 1.”" 						
7.
Članak 6. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Agencija za kreditni rejting poduzima sve potrebne mjere kojima se osigurava da na dodjelu kreditnog rejtinga ili izgleda vezanog uz rejting ne utječu nikakvi postojeći ili potencijalni sukobi interesa ili poslovni odnosi koji uključuju agenciju za kreditni rejting koja dodjeljuje kreditni rejting ili izgled vezan uz rejting, njezine dioničare, rukovodstvo, analitičare rejtinga, zaposlenike ili bilo koju drugu fizičku osobu čije usluge agencija za kreditni rejting koristi ili kontrolira ili bilo koju osobu neposredno ili posredno povezanu s njom putem odnosa kontrole.”;
(b)
u stavku 3. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:
„3. Na zahtjev agencije za kreditni rejting ESMA može izuzeti agenciju za kreditni rejting od obveze ispunjavanja zahtjeva iz točaka 2., 5., 6. i 9. odjeljka A Priloga I. i članka 7. stavka 4. ako agencija za kreditni rejting može dokazati da ti zahtjevi nisu razmjerni u pogledu prirode, opsega i složenosti njezina poslovanja, kao i prirode i raspona kreditnih rejtinga koje dodjeljuje te da:”;
(c)
dodaje se sljedeći stavak:
„4. Agencije za kreditni rejting uspostavljaju, održavaju, izvršavaju i dokumentiraju strukturu učinkovite unutarnje kontrole kojom je uređena provedba politika i postupaka za sprečavanje i smanjenje mogućih sukoba interesa i za osiguravanje neovisnosti kreditnih rejtinga, analitičara rejtinga i timova za dodjelu rejtinga u vezi s dioničarima, upravnim i izvršnim tijelima te prodajnim i marketinškim aktivnostima. Agencije za kreditni rejting uspostavljaju standardne operativne postupke u vezi s poslovnim upravljanjem, organizacijom i upravljanjem sukobima interesa. One periodično nadziru i preispituju standardne operativne postupke kako bi ocijenile njihovu učinkovitost i potrebu za njihovim ažuriranjem.”
8.
Umeću se sljedeći članci:
„Članak 6.a
Sukobi interesa u vezi s ulaganjima u agencije za kreditni rejting
1. Dioničaru ili članu agencije za kreditni rejting s najmanje 5 % kapitala ili prava glasa u toj agenciji za kreditni rejting ili u društvu koje ima ovlast kontrolirati tu agenciju za kreditni rejting ili ostvarivati prevladavajući utjecaj na nju zabranjeno je:
(a)
imati 5 % ili više kapitala u bilo kojoj drugoj agenciji za kreditni rejting;
(b)
imati pravo ili ovlast ostvariti 5 % ili više prava glasa u bilo kojoj drugoj agenciji za kreditni rejting;
(c)
imati pravo ili ovlast imenovati ili smijeniti članove upravnih ili nadzornih odbora u bilo kojoj drugoj agenciji za kreditni rejting;
(d)
biti član upravnog ili nadzornog odbora bilo koje druge agencije za kreditni rejting;
(e)
kontrolirati ili imati ovlast kontrolirati bilo koju drugu agenciju za kreditni rejting ili ostvarivati ili imati ovlast ostvarivati prevladavajući utjecaj na nju.
Zabrana iz točke (a) prvog podstavka ne primjenjuje se na udjele u diversificiranim subjektima za zajednička ulaganja, uključujući upravljane fondove poput mirovinskih fondova ili životnog osiguranja, pod uvjetom da zbog udjela u takvim subjektima dioničar ili član agencije za kreditni rejting nije u mogućnosti ostvarivati značajan utjecaj na poslovne aktivnosti tih subjekata.
2. Ovaj se članak ne primjenjuje na ulaganja u druge agencije za kreditni rejting koje pripadaju istoj grupi agencija za kreditni rejting.
Članak 6.b
Maksimalno trajanje ugovornog odnosa s agencijom za kreditni rejting
1. U slučaju kada agencija za kreditni rejting sklopi ugovor za dodjelu kreditnih rejtinga za resekuritizacije, ona ne dodjeljuje kreditne rejtinge za nove resekuritizacije s temeljnom imovinom istog inicijatora u razdoblju dužem od četiri godine.
2. U slučaju kada agencija za kreditni rejting sklopi ugovor za dodjelu rejtinga za resekuritizacije, ona od izdavatelja zahtijeva da:
(a)
odredi broj agencija za kreditni rejting koje imaju ugovorni odnos za dodjelu kreditnih rejtinga za resekuritizacije s temeljnom imovinom istog inicijatora;
(b)
izračuna postotak ukupnog broja izdanih resekuritizacija kojima se dodjeljuje rejting s temeljnom imovinom istog inicijatora za koje svaka agencija za kreditni rejting dodjeljuje kreditne rejtinge.
U slučaju kada svaka od najmanje četiri agencije za kreditni rejting dodijeli rejting za više od 10 % ukupnog broja izdanih resekuritizacija kojima se dodjeljuje rejting, ne primjenjuju se ograničenja utvrđena u stavku 1.
Izuzeće utvrđeno u drugom podstavku nastavlja se primjenjivati barem dok agencija za kreditni rejting ne sklopi novi ugovor za dodjelu rejtinga za resekuritizacije s temeljnom imovinom istog inicijatora. U slučaju kada prilikom sklapanja takvog ugovora nisu ispunjeni kriteriji utvrđeni u drugom podstavku, razdoblje iz stavka 1. računa se od datuma sklapanja novog ugovora.
3. Od isteka ugovora u skladu sa stavkom 1. agencija za kreditni rejting ne sklapa novi ugovor za dodjelu kreditnih rejtinga za resekuritizacije s temeljnom imovinom istog inicijatora u razdoblju jednakom trajanju isteklog ugovora, ali ne dužem od četiri godine.
Prvi se podstavak također primjenjuje na:
(a)
agenciju za kreditni rejting koja pripada istoj grupi agencija za kreditni rejting kao agencija za kreditni rejting iz stavka 1.;
(b)
agenciju za kreditni rejting koja je dioničar ili član agencije za kreditni rejting iz stavka 1.;
(c)
agenciju za kreditni rejting čiji je agencija za kreditni rejting iz stavka 1. dioničar ili član.
4. Neovisno o stavku 1., u slučaju kada je kreditni rejting za resekuritizaciju dodijeljen prije isteka maksimalnog trajanja ugovornog odnosa kako je navedeno u stavku 1., agencija za kreditni rejting može na zahtjev nastaviti pratiti i ažurirati te kreditne rejtinge tijekom trajanja resekuritizacije.
5. Ovaj se članak ne primjenjuje na agencije za kreditni rejting koje na razini grupe imaju manje od 50 zaposlenika uključenih u obavljanje aktivnosti vezanih uz kreditni rejting ili koje na razini grupe od aktivnosti vezanih uz kreditni rejting ostvaruju godišnji promet manji od 10 milijuna EUR.
6. Ako agencija za kreditni rejting sklopi ugovor za dodjelu kreditnih rejtinga za resekuritizacije prije 20. lipnja 2013., razdoblje iz stavka 1. računa se od tog datuma.”
9.
Članak 7. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
„5. Naknade i procjene rezultata zaposlenika koji su uključeni u aktivnosti vezane uz kreditni rejting ili izglede vezane uz rejting, kao i osoba koje odobravaju kreditne rejtinge ili izglede vezane uz rejting ne ovise o iznosu prihoda koji agencija za kreditni rejting ostvaruje od subjekata kojima se dodjeljuje rejting ili povezanih trećih strana.”
10.
Članak 8. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Agencija za kreditni rejting donosi, provodi i izvršava primjerene mjere kojima se osigurava da se kreditni rejtinzi i izgledi vezani uz rejting koje dodjeljuje temelje na iscrpnoj analizi svih informacija koje su joj dostupne i koje su relevantne za njezinu analizu u skladu s primjenljivim metodologijama vezanim uz rejting. Ona donosi sve potrebne mjere kako bi osigurala da su informacije kojima se koristi u dodjeljivanju kreditnog rejtinga i izgleda vezanih uz rejting adekvatne kvalitete i da dolaze iz pouzdanih izvora. Agencija za kreditni rejting prilikom dodjele kreditnih rejtinga i izgleda vezanih uz rejting utvrđuje da rejting predstavlja mišljenje agencije i da se na njega treba oslanjati samo do određene mjere.
2.a Promjene u kreditnim rejtinzima izdaju se u skladu s objavljenim metodologijama agencije za kreditni rejting vezanim uz rejting.”;
(b)
u stavku 5. dodaje se sljedeći podstavak:
„Kreditni rejtinzi država preispituju se najmanje svakih šest mjeseci.”;
(c)
umeće se sljedeći stavak:
„5.a Agencija za kreditni rejting koja namjerava uvesti značajnu promjenu u metodologiji vezanoj uz rejting ili upotrebljavati nove metodologije vezane uz rejting, modele ili ključne pretpostavke vezane uz rejting koje bi mogle utjecati na kreditni rejting na svojoj internetskoj stranici objavljuje predložene značajne promjene ili predložene nove metodologije vezane uz rejting, uključujući detaljno objašnjenje razloga i implikacija predloženih značajnih promjena ili predloženih novih metodologija vezanih uz rejting, i poziva zainteresirane osobe da u roku od jednog mjeseca dostave komentare.”;
(d)
stavak 6. mijenja se kako slijedi:
i.
uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:
„6. Kod promjene metodologija, modela ili ključnih pretpostavki vezanih uz rejting korištenih u aktivnostima vezanim uz kreditni rejting u skladu s člankom 14. stavkom 3., agencija za kreditni rejting:”;
ii.
umeću se sljedeće točke:
„(aa)
odmah obavješćuje ESMA-u o rezultatima savjetovanja i novim metodologijama vezanim uz rejting zajedno s njihovim detaljnim obrazloženjem i datumom primjene i objavljuje ih na svojoj internetskoj stranici;
(ab)
odmah na svojoj internetskoj stranici objavljuje odgovore u vezi sa savjetovanjem iz stavka 5.a, osim u slučajevima u kojima sudionik savjetovanja zahtijeva povjerljivost;”;
(e)
dodaje se sljedeći stavak:
„7. Kada agencija za kreditni rejting primijeti pogreške u svojim metodologijama vezanim uz rejting ili njihovoj primjeni, ona bez odlaganja:
(a)
obavješćuje ESMA-u i sve pogođene subjekte kojima je dodijeljen rejting o tim pogreškama i obrazlaže njihov učinak na rejtinge, uključujući potrebu za preispitivanjem dodijeljenih rejtinga;
(b)
objavljuje pogreške na svojoj internetskoj stranici kada one utječu na njezine kreditne rejtinge;
(c)
ispravlja te pogreške u metodologijama vezanim uz rejting; i
(d)
primjenjuje mjere iz točaka (a), (b) i (c) stavka 6.”
11.
Umeću se sljedeći članci:
„Članak 8.a
Kreditni rejtinzi država
1. Kreditni rejtinzi država dodjeljuju se tako da se osigura analiza individualne specifičnosti određene države članice. Zabranjuje se izjava kojom se najavljuje revizija određene skupine zemalja ako nije popraćena izvješćima o pojedinačnim zemljama. Takva se izvješća javno objavljuju.
2. Komuniciranje s javnošću koje nije kreditni rejting, izgled vezan uz rejting ili popratno priopćenje za javnost ili izvješće iz točke 5. dijela I. odjeljka D Priloga I. i koje se odnosi na potencijalne promjene kreditnih rejtinga država ne smije se temeljiti na informacijama koje potpadaju u područje subjekta kojem se dodjeljuje rejting i koje su objavljene bez njegove suglasnosti, osim ako im se može pristupiti putem javno dostupnih izvora ili osim ako ne postoje opravdani razlozi zbog kojih subjekt kojem se dodjeljuje rejting ne bi dao suglasnost za objavljivanje tih informacija.
3. Uzimajući u obzir drugi podstavak članka 8. stavka 5., agencija za kreditni rejting na svojoj internetskoj stranici svake godine na kraju prosinca objavljuje i dostavlja ESMA-i, u skladu s točkom 3. dijela III. odjeljka D Priloga I., kalendar za sljedećih 12 mjeseci u kojem utvrđuje najviše tri datuma za objavu nenaručenih kreditnih rejtinga država i pripadajućih izgleda vezanih uz rejting te datume za objavu naručenih kreditnih rejtinga država i pripadajućih izgleda vezanih uz rejting. Svi takvi datumi padaju na petak.
4. Odstupanje objava kreditnih rejtinga država ili pripadajućih izgleda vezanih uz rejting od kalendara moguće je samo u slučaju kada je to potrebno kako bi agencija za kreditni rejting ispunila svoje obveze u na temelju članka 8. stavka 2., članka 10. stavka 1. i članka 11. stavka 1., pri čemu te objave moraju biti popraćene detaljnim objašnjenjem razloga za odstupanje od najavljenog kalendara.
Članak 8.b
Informacije o strukturiranim financijskim instrumentima
1. Izdavatelj, inicijator i sponzor strukturiranog financijskog instrumenta s poslovnim nastanom u Uniji zajednički objavljuju, na internetskoj stranici koju uspostavlja ESMA na temelju stavka 4., informacije o kreditnoj kvaliteti i uspješnosti temeljne imovine strukturiranog financijskog instrumenta, strukturi transakcije sekuritizacije, novčanim tokovima i svakom kolateralu kojim se pokriva izloženost sekuritizacije, kao i informacije potrebne za provedbu sveobuhvatnih i na dobroj informiranosti utemeljenih testiranja otpornosti na stres novčanih tokova i vrijednosti kolaterala za pokrivanje izloženosti temeljne imovine.
2. Obveza iz stavka 1. u vezi s objavljivanjem informacija ne proširuje se kada bi takvo prošireno objavljivanje dovelo do povrede nacionalnog prava ili prava Unije kojim su uređene zaštita povjerljivosti izvora informacija i obrada osobnih podataka.
3. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi utvrdila:
(a)
informacije koje osobe iz stavka 1. moraju objaviti kako bi ispunile obvezu proizišlu iz stavka 1. u skladu sa stavkom 2.;
(b)
učestalost ažuriranja informacija iz točke (a);
(c)
prezentaciju informacija iz točke (a) u obliku standardiziranog obrasca za objave.
ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 21. lipnja 2014.
Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom propisanim u člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
4. ESMA uspostavlja internetsku stranicu za objavljivanje informacija o strukturiranim financijskim instrumentima kako je navedeno u stavku 1.
Članak 8.c
Dvostruki kreditni rejting strukturiranih financijskih instrumenata
1. U slučaju kada izdavatelj ili povezana treća strana namjerava naručiti kreditni rejting strukturiranog financijskog instrumenta, izdavatelj ili povezana treća strana moraju angažirati najmanje dvije agencije za kreditni rejting koje će dodijeliti kreditne rejtinge neovisno jedna o drugoj.
2. Izdavatelj ili povezana treća strana kako je navedeno u stavku 1. osiguravaju da angažirane agencije za kreditni rejting udovoljavaju sljedećim uvjetima:
(a)
ne pripadaju istoj grupi agencija za kreditni rejting;
(b)
nisu dioničar ili član bilo koje druge agencije za kreditni rejting;
(c)
nemaju pravo ili ovlast ostvarivati prava glasa u bilo kojoj drugoj agenciji za kreditni rejting;
(d)
nemaju pravo ili ovlast imenovati ili smijeniti članove upravnog ili nadzornog odbora bilo koje druge agencije za kreditni rejting;
(e)
ni jedan član njihovog upravnog ili nadzornog odbora nije član upravnog ili nadzornog odbora bilo koje druge agencije za kreditni rejting;
(f)
ne kontroliraju niti imaju ovlasti kontrolirati bilo koju drugu agenciju za kreditni rejting niti ostvaruju niti imaju ovlasti ostvarivati prevladavajući utjecaj na nju.
Članak 8.d
Korištenje više agencija za kreditni rejting
1. U slučaju kada izdavatelj ili povezana treća strana namjeravaju za dodjelu kreditnog rejtinga istog izdanja ili subjekta angažirati najmanje dvije agencije za kreditni rejting, izdavatelj ili povezana treća strana razmatraju angažiranje najmanje jedne agencije za kreditni rejting koja nema više od 10 % ukupnog tržišnog udjela, koju izdavatelj ili povezana treća strana mogu ocijeniti kao sposobnu za dodjelu rejtinga relevantnom izdanju ili subjektu, pod uvjetom da na temelju popisa ESMA-e iz stavka 2. postoji agencija za kreditni rejting koja je na raspolaganju za dodjelu rejtinga određenom izdanju ili subjektu. Ako izdavatelj ili povezana treća strana ne angažiraju najmanje jednu agenciju za kreditni rejting koja nema više od 10 % ukupnog tržišnog udjela, to se mora dokumentirati.
2. Kako bi se izdavatelju ili povezanoj trećoj strani olakšalo ocjenjivanje na temelju stavka 1., ESMA svake godine na svojoj internetskoj stranici objavljuje popis registriranih agencija za kreditni rejting, navodeći pritom njihov ukupni tržišni udjel i vrste dodijeljenih kreditnih rejtinga, koji izdavatelj može upotrijebiti kao polazište za svoje ocjenjivanje.
3. Za potrebe ovog članka, ukupni tržišni udjel mjeri se u odnosu na godišnji promet ostvaren iz aktivnosti vezanih uz kreditni rejting i pomoćnih usluga na razini grupe.”
12.
U članku 10. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
„1. Agencija za kreditni rejting dužna je pravovremeno i ne praveći razlike objaviti svaki kreditni rejting ili izgled vezan uz rejting, kao i svaku odluku o suspenziji kreditnog rejtinga. U slučaju odluke o suspenziji kreditnog rejtinga, objavljene informacije moraju uključivati opširno obrazloženje takve odluke.
Prvi podstavak također se primjenjuje na kreditne rejtinge koji se distribuiraju na temelju pretplate.
2. Agencije za kreditni rejting osiguravaju prezentaciju i obradu kreditnih rejtinga i izgleda vezanih uz rejting u skladu sa zahtjevima iz odjeljka D Priloga I. i ne prikazuju druge čimbenike osim onih koji se odnose na kreditne rejtinge.
2.a Do javnog objavljivanja kreditnih rejtinga, izgleda vezanih uz rejting i s njima povezanih informacija, isti se smatraju povlaštenim informacijama kako je definirano u Direktivi 2003/6/EZ te u skladu s tom Direktivom.
Članak 6. stavak 3. te Direktive primjenjuje se mutatis mutandis na agencije za kreditni rejting u vezi s njihovom obvezom povjerljivosti i obvezom vođenja popisa osoba koje imaju pristup njihovim kreditnim rejtinzima, izgledima vezanim uz rejting ili povezanim informacijama prije objavljivanja.
Popis osoba kojima se prije objavljivanja dostavljaju kreditni rejtinzi, izgledi vezani uz rejting i s njima povezane informacije ograničen je na osobe koje u tu svrhu određuje svaki subjekt kojem se dodjeljuje rejting.”
13.
U članku 10. stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
„5. U slučaju kada agencija za kreditni rejting dodjeljuje nenaručeni kreditni rejting, u kreditnom rejtingu jasno naznačuje, koristeći se jasno prepoznatljivim kodovima u bojama za različite kategorije rejtinga, jesu li subjekt kojem se dodjeljuje rejting ili povezana treća strana sudjelovali u postupku dodjele kreditnog rejtinga i je li agencija za kreditni rejting imala pristup poslovnim knjigama, dokumentima rukovodstva i ostalim relevantnim internim dokumentima subjekta kojem se dodjeljuje rejting ili povezane treće strane.”
14.
Članak 11. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Registrirana ili certificirana agencija za kreditni rejting u središnjem registru koji osniva ESMA stavlja na raspolaganje informacije o svojim prethodnim rezultatima, uključujući podatke o učestalosti promjene rejtinga te informacije o prethodno dodijeljenim kreditnim rejtinzima i o njihovim promjenama. Takva agencija za kreditni rejting stavlja na raspolaganje informacije tom registru u standardnom obliku koji propisuje ESMA. ESMA te informacije čini dostupnim javnosti te jednom godišnje objavljuje sažetak informacija o glavnim opaženim kretanjima.”
15.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 11.a
Europska platforma za kreditni rejting
1. Prilikom dodjele kreditnog rejtinga ili izgleda vezanog uz rejting registrirana ili certificirana agencija za kreditni rejting ESMA-i dostavlja informacije o rejtingu, uključujući kreditni rejting i izgled vezan uz rejting instrumenta kojem se dodjeljuje rejting, informacije o vrsti kreditnog rejtinga, vrsti aktivnosti vezanoj uz rejting te datumu i satu objave.
2. ESMA na internetskoj stranici (‚europskoj platformi za kreditni rejting’) objavljuje pojedinačne kreditne rejtinge koji su joj dostavljeni na temelju stavka 1.
U europsku platformu za kreditni rejting uključen je i središnji registar iz članka 11. stavka 2.
3. Ovaj se članak ne primjenjuje na kreditne rejtinge ili izglede vezane uz rejting koji se izrađuju ili objavljuju isključivo za ulagatelje uz plaćanje naknade.”
16.
U članku 14. stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak:
„Ne dovodeći u pitanje drugi podstavak, agencija za kreditni rejting izvješćuje ESMA-u o predviđenim značajnim promjenama u metodologijama vezanim uz rejting, modelima ili ključnim pretpostavkama vezanim uz rejting ili o predloženim novim metodologijama vezanim uz rejting, modelima ili ključnim pretpostavkama vezanim uz rejting kada agencija za kreditni rejting objavljuje predložene promjene ili predložene nove metodologije vezane uz rejting na svojoj internetskoj stranici u skladu s člankom 8. stavkom 5.a. Nakon isteka razdoblja savjetovanja agencija za kreditni rejting izvješćuje ESMA-u o svim promjenama do kojih došlo zbog savjetovanja.”
17.
Članak 18. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. ESMA dostavlja Komisiji, EBA-i, EIOPA-i, nadležnim tijelima i sektorskim nadležnim tijelima sve odluke u skladu s člankom 16., 17. ili 20.”
18.
Članak 19. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. ESMA naplaćuje agencijama za kreditni rejting naknade u skladu s ovom Uredbom i uredbom Komisije iz stavka 2. Te naknade u potpunosti pokrivaju nužne troškove ESMA-e koji se odnose na registraciju, certifikaciju i nadzor agencija za kreditni rejting i naknadu svih troškova koji mogu nastati za nadležna tijela prilikom obavljanja posla u skladu s ovom Uredbom, posebno kao posljedica delegiranja zadaća u skladu s člankom 30.”
19.
Članak 21. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 4. mijenja se kako slijedi:
i.
uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:
„4. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda u vezi sa:”;
ii.
točka (e) zamjenjuje se sljedećim:
„(e)
sadržajem i oblikom redovitog izvješćivanja o podacima o rejtinzima koji će se tražiti od registriranih i certificiranih agencija za kreditni rejting u svrhu kontinuiranog nadzora koji provodi ESMA.”;
iii.
sljedeći se podstavci dodaju iza točke (e):
„ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 21. lipnja 2014.
Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom propisanim u člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;
(b)
umeću se sljedeći stavci:
„4.a ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi utvrdila:
(a)
sadržaj i prezentaciju informacija, uključujući strukturu, oblik, metodu i razdoblje izvješćivanja, koje će agencije za kreditni rejting dostavljati ESMA-i u skladu s člankom 11.a stavkom 1.; i
(b)
sadržaj i oblik redovitog izvješćivanja o naknadama koje agencije za kreditni rejting zaračunavaju, a u svrhu kontinuiranog nadzora koji provodi ESMA.
ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 21. lipnja 2014.
Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom propisanim u člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
4.b ESMA izvješćuje o mogućnosti uspostavljanja jedne ili više klasifikacija kreditnih rejtinga dostavljenih u skladu s člankom 11.a stavkom 1. i to izvješće dostavlja Komisiji do 21. lipnja 2015. U izvješću se posebno procjenjuju:
(a)
mogućnost, troškovi i koristi uspostavljanja jedne ili više klasifikacija;
(b)
kako se jedna ili više klasifikacija mogu uspostaviti a da se u svjetlu različitih metodologija vezanih uz rejting kreditni rejtinzi ne prikažu pogrešno;
(c)
svi učinci koje bi klasifikacije mogle imati na regulatorne tehničke standarde izrađene do danas u vezi s člankom 21. stavkom 4.a točkama (a) i (b).
ESMA se savjetuje s EBA-om i EIOPA-om u vezi s točkama (a) i (b) prvog podstavka.”;
(c)
stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
„5. ESMA objavljuje godišnje izvješće o primjeni ove Uredbe. To izvješće sadrži posebno procjenu provedbe Priloga I. od strane agencija za kreditni rejting koje su registrirane u skladu s ovom Uredbom i procjenu primjene mehanizma za prihvaćanje iz članka 4. stavka 3.”
20.
U članku 22.a naslov se zamjenjuje sljedećim:
„Ispitivanje usklađenosti sa zahtjevima vezanim uz metodologije”.
21.
Članak 25.a zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 25.a
Sektorska nadležna tijela odgovorna za nadzor i provedbu članka 4. stavka 1. i članaka 5.a, 8.b, 8.c i 8.d
Sektorska nadležna tijela odgovorna su za nadzor i izvršenje članka 4. stavka 1. i članaka 5.a, 8.b, 8.c i 8.d u skladu s mjerodavnim sektorskim zakonodavstvom.”
22.
Umeće se sljedeća glava:
„GLAVA III.A
GRAĐANSKA ODGOVORNOST AGENCIJA ZA KREDITNI REJTING
Članak 35.a
Građanska odgovornost
1. U slučaju kada je agencija za kreditni rejting namjerno ili grubom nepažnjom počinila bilo koji od prekršaja iz Priloga III. koji utječu na kreditni rejting, ulagatelj ili izdavatelj može od agencije za kreditni rejting tražiti odštetu za štetu prouzročenu prekršajem.
Ulagatelj može tražiti odštetu u skladu s ovim člankom u slučaju kada utvrdi da se, u skladu s člankom 5.a stavkom 1. ili na drugi način s dužnom pažnjom razumno, oslanjao na kreditni rejting u vezi s odlukom o ulaganju u financijski instrument obuhvaćen tim kreditnim rejtingom ili o zadržavanju ili prodaji tog financijskog instrumenta.
Izdavatelj može tražiti odštetu u skladu s ovim člankom u slučaju kada utvrdi da su on ili njegovi financijski instrumenti obuhvaćeni tim kreditnim rejtingom i da prekršaj nije prouzročen obmanjujućim i netočnim informacijama koje je izdavatelj dao agenciji za kreditni rejting izravno ili putem javno dostupnih informacija.
2. Ulagatelj ili izdavatelj odgovorni su za predočavanje točnih i detaljnih informacija kojima pokazuju da je agencija za kreditni rejting prekršila ovu Uredbu te da je taj prekršaj utjecao na dodijeljeni kreditni rejting.
Nadležni nacionalni sud ocjenjuje što predstavlja točne i detaljne informacije, uzimajući pritom u obzir da ulagatelj ili izdavatelj možda nemaju pristup informacijama koje potpadaju isključivo u područje agencije za kreditni rejting.
3. Građanska odgovornost agencija za kreditni rejting kako je navedeno u stavku 1. unaprijed je ograničena samo u slučaju kada je to ograničenje:
(a)
razumno i razmjerno; i
(b)
dopušteno na temelju primjenljivog nacionalnog prava u skladu sa stavkom 4.
Ograničenje koje nije u skladu s prvim podstavkom ili isključenje građanske odgovornosti nema pravnog učinka.
4. Pojmovi kao što su ‚šteta’, ‚namjera’, ‚gruba nepažnja’, ‚opravdano oslanjanje’, ‚dužna pažnja’, ‚utjecaj’, ‚razumno’ i ‚razmjerno’ koji se navode u ovom članku, ali nisu definirani tumače se i primjenjuju u skladu s primjenljivim nacionalnim pravom kako je utvrđeno relevantnim pravilima međunarodnog privatnog prava. Pitanja u vezi s građanskom odgovornošću agencije za kreditni rejting koja nisu obuhvaćena ovom Uredbom uređena su primjenljivim nacionalnim pravom kako je utvrđeno relevantnim pravilima međunarodnog privatnog prava. Nadležni sud koji će odlučivati o potraživanju ulagatelja ili izdavatelja na temelju građanske odgovornosti određuje se u skladu s relevantnim pravilima međunarodnog privatnog prava.
5. Ovim se člankom ne isključuju daljnja potraživanja na temelju građanske odgovornosti u skladu s nacionalnim pravom.
6. Pravo uporabe pravnih sredstava utvrđeno ovim člankom ne sprečava ESMA-u da u potpunosti izvršava svoje ovlasti utvrđene člankom 36.a.”
23.
U članku 36.a stavku 2. prvi podstavak mijenja se kako slijedi:
(a)
točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:
„(a)
za povrede iz točaka od 1. do 5., od 11. do 15., 19., 20., 23., od 26.a do 26.d., 28., 30., 32., 33., 35., 41., 43., 50., 51. i od 55. do 62. odjeljka I. Priloga III. globe iznose najmanje 500 000 EUR, a najviše 750 000 EUR;
(b)
za povrede iz točaka 6., 7., 8., 16., 17., 18., 21., 22., 22.a, 24., 25., 27., 29., 31., 34., od 37. do 40., 42., 42.a, 42.b, od 45. do 49.a, 52., 53. i 54. odjeljka I. Priloga III. globe iznose najmanje 300 000 EUR, a najviše 450 000 EUR;”;
(b)
točke (d) i (e) zamjenjuju se sljedećim:
„(d)
za povrede iz točaka 1., 6., 7., 8. i 9. odjeljka II. Priloga III. globe iznose najmanje 50 000 EUR, a najviše 150 000 EUR;
(e)
za povrede iz točaka 2., od 3.a do 5. odjeljka II. Priloga III. globe iznose najmanje 25 000 EUR, a najviše 75 000 EUR;”;
(c)
točka (h) zamjenjuje se sljedećim:
„(h)
za prekršaje iz točke 20.a odjeljka I. Priloga III., točaka od 4. do 4.c, 6., 8. i 10. odjeljka III. Priloga III. globe iznose najmanje 90 000 EUR, a najviše 200 000 EUR;”.
24.
Članak 39. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavci 1. i 3. brišu se;
(b)
dodaju se sljedeći stavci:
„4. Nakon pribavljanja tehničkog savjeta od ESMA-e Komisija preispituje situaciju na tržištu kreditnih rejtinga za strukturirane financijske instrumente, posebno na tržištu kreditnih rejtinga za resekuritizacije. Nakon preispitivanja, Komisija do 1. srpnja 2016. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, kojem prema potrebi prilaže zakonodavne prijedloge, u kojem procjenjuje posebno:
(a)
je li raspoloživi izbor dovoljan za ispunjavanje zahtjeva utvrđenih u člancima 6.b i 8.c;
(b)
je li primjereno skratiti ili produljiti maksimalno trajanje ugovornog odnosa iz članka 6.b stavka 1. i minimalno razdoblje prije no što agencija za kreditni rejting može ponovno sklopiti ugovor s izdavateljem ili povezanom trećom stranom za dodjelu kreditnih rejtinga za resekuritizacije iz članka 6.b stavka 3.;
(c)
je li primjereno izmijeniti izuzeće iz drugog podstavka članka 6.b stavka 2.
5. Nakon pribavljanja tehničkog savjeta od ESMA-e Komisija preispituje situaciju na tržištu kreditnih rejtinga. Nakon preispitivanja, Komisija do 1. srpnja 2016. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, kojem prema potrebi prilaže zakonodavne prijedloge i u kojem procjenjuje posebno:
(a)
postoji li potreba za proširenjem područja primjene obveza iz članka 8.b kako bi se uključili bilo koji drugi financijski kreditni proizvodi;
(b)
jesu li zahtjevima iz članaka 6., 6.a i 7. sukobi interesa smanjeni u dovoljnoj mjeri;
(c)
treba li područje primjene mehanizma rotacije iz članka 6.b proširiti na druge kategorije imovine i je li za pojedinačne kategorije imovine primjereno koristiti različita razdoblja;
(d)
primjerenost postojećih i alternativnih modela naknada;
(e)
postoji li potreba za provedbom drugih mjera za poticanje tržišnog natjecanja na tržištu kreditnih rejtinga;
(f)
primjerenost dodatnih inicijativa za poticanje tržišnog natjecanja na tržištu kreditnih rejtinga na temelju razvoja strukture sektora;
(g)
postoji li potreba za predlaganjem mjera za rješavanje prekomjernog oslanjanja na kreditne rejtinge u ugovorima;
(h)
razine koncentracije na tržištu, rizike proizišle iz visoke koncentracije i utjecaj na cjelokupnu stabilnost financijskog sektora.
6. Komisija najmanje jednom godišnje obavješćuje Europski parlament i Vijeće o svim novim odlukama o jednakovrijednosti iz članka 5. stavka 6. koje su donesene tijekom izvještajnog razdoblja.”
25.
Članak 39.a zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 39.a
Zaposlenici i resursi ESMA-e
Do 21. lipnja 2014. ESMA procjenjuje potrebe u pogledu zaposlenika i resursa koji proizlaze iz preuzimanja ovlasti i zadaća u skladu s ovom Uredbom te dostavlja izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.”
26.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 39.b
Obveze izvješćivanja
1. Komisija do 31. prosinca 2015. Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o:
(a)
koracima poduzetim u vezi s brisanjem upućivanja na kreditne rejtinge koja dovode ili mogu dovesti do isključivog ili automatskog oslanjanja na kreditne rejting; i
(b)
alternativnim alatima kojima se ulagateljima omogućuje vlastita procjena kreditnog rizika izdavatelja i financijskih instrumenata,
s ciljem brisanja upućivanja na kreditne rejtinge iz prava Unije u regulatorne svrhe do 1. siječnja 2020., pod uvjetom da su utvrđene i provedene odgovarajuće alternative. ESMA pruža tehničke savjete Komisiji u okviru ovog stavka.
2. Uzimajući u obzir situaciju na tržištu, Komisija do 31. prosinca 2014. Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o primjerenosti izrade europske procjene kreditne sposobnosti za državni dug.
Uzimajući u obzir nalaze izvješća iz prvog podstavka i situaciju na tržištu, Komisija do 31. prosinca 2016. Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o primjerenosti i izvedivosti pružanja podrške europskoj agenciji za kreditni rejting za procjenu kreditne sposobnosti državnog duga država članica i/ili europskoj zakladi za kreditni rejting za sve druge kreditne rejtinge.
3. Komisija do 31. prosinca 2013. Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće u vezi s izvedivošću mreže manjih agencija za kreditni rejting s ciljem povećanja tržišnog natjecanja. U tom se izvješću ocjenjuje financijska i nefinancijska potpora za stvaranje takve mreže, uzimajući pritom u obzir potencijalne sukobe interesa koji proizlaze iz takvog javnog financiranja. U svjetlu nalaza tog izvješća i nakon pribavljanja tehničkog savjeta od ESMA-e, Komisija može ponovno ocijeniti članak 8.d i predložiti njegove izmjene.”
27.
Prilog I. mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi
28.
Prilog III. mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.
Članak 2.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Neovisno o prvom stavku,
1.
Točka 7. podtočka (a), točke 9. i 10., točka 11. u vezi s člankom 8.d Uredbe (EZ) br. 1060/2009 i točke 12. i 27. članka 1. ove Uredbe primjenjuju se od 1. lipnja 2018. u svrhu procjene iz:
(a)
članka 4. stavka 3. točke (b) Uredbe (EZ) br. 1060/2009 po pitanju jesu li zahtjevi trećih zemalja najmanje jednako strogi kao zahtjevi iz te točke; i
(b)
točke (b) drugog podstavka članka 5. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1060/2009 po pitanju primjenjuju li se na agencije za kreditni rejting u trećim zemljama pravno obvezujuća pravila koja su jednakovrijedna pravilima iz te točke.
2.
Točka 8. članka 1. ove Uredbe u vezi s člankom 6.a stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1060/2009 primjenjuje se od 21. lipnja 2014. u vezi sa svakim dioničarom ili članom agencije za kreditni rejting koji 15. studenoga 2011. ima 5 % ili više kapitala u više od jedne agencije za kreditni rejting.
3.
Točka 15. članka 1. primjenjuje se od 21. lipnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 21. svibnja 2013.