ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 807/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълнение на някои разпоредби на Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за въвеждане на преходни разпоредби
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (1), и по-специално член 2, параграф 3, член 14, параграф 5, член 16, параграф 5, член 19, параграф 8, член 22, параграф 3, член 28, параграф 10, член 28, параграф 11, член 29, параграф 6, член 30, параграф 8, член 33, параграф 4, член 34, параграф 5, член 35, параграф 10, член 36, параграф 5, член 45, параграф 6, член 47, параграф 6 и член 89 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 1305/2013 се установяват общи правила относно подпомагането на развитието на селските райони с финансови средства от Съюза по линия на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), които правила допълват общоприложимите разпоредби за европейските структурни и инвестиционни фондове, определени в част 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2). Следва да бъдат определени допълнителни правила.
(2)
Държавите членки следва да определят и да прилагат специфични условия за достъп до подпомагане за млади земеделски стопани в случаи, когато те не се установяват като единствен ръководител на стопанството. С цел да се осигури равнопоставено третиране на бенефициерите, независимо от правната форма, в която те избират да установят земеделското стопанство, следва да се предвиди условията, съгласно които дадено юридическо лице или друга форма на партньорство може да се счита за млад земеделски стопанин, да са еквивалентни на съответните условия, приложими спрямо физическо лице. Следва да се предвиди достатъчно дълъг гратисен период, който да позволи на младите земеделски стопани да придобият необходимата квалификация.
(3)
С цел да се гарантира, че финансираните от ЕЗФРСР схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства са ясно определени и са разграничени от подобни действия по линия на други схеми на Съюза, като същевременно се отчетат разнообразните условия в отделните държави членки, държавите членки следва да определят продължителността и съдържанието на такива схеми и посещения в своите програми за развитие на селските райони. Съдържанието следва да бъде ориентирано към определени области, които са тясно свързани с приоритетите на Съюза по отношение на развитието на селските райони.
(4)
Следва да се установят разпоредби, определящи характеристиките на групите производители и видовете действия, които могат да получават подпомагане съгласно частта за популяризирането в рамките на мярката за схеми за качество, както и разпоредби, определящи условията за недопускане на нарушаване на конкуренцията и за предотвратяване на дискриминацията срещу определени продукти и изключването на търговски марки от подпомагане.
(5)
Бизнеспланът, посочен в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, следва да съдържа достатъчно елементи, така че да дава възможност за оценка на изпълнението на целите на избраната дейност. С цел да се осигури равнопоставено третиране на бенефициерите в целия ЕС и да се улесни наблюдението, като критерий за определяне на праговете, посочени в член 19, параграф 4 от същия регламент, следва да се използва производственият потенциал на земеделското стопанство.
(6)
Следва да се определят минимални изисквания по отношение на околната среда, на които да отговаря залесяването на земеделска земя, за да се гарантира, че не се извършва неподходящо залесяване на уязвими местообитания, включително райони със земеделие с висока природна стойност, и че се взема предвид необходимостта от устойчивост спрямо изменението на климата. В зоните от мрежата „Натура 2000“ залесяването следва да съответства на целите на тяхното управление. Специално внимание следва да се отдели на специфичните екологични потребности на специфични зони, като например предпазването на почвата от ерозия. Следва да се предвидят по-строги разпоредби относно залесителни дейности, в резултат на които се създават по-големи горски масиви, за да се отчете въздействието на мащаба на тези дейности върху екосистемите и да се осигури съответствието им с целите на Стратегията относно екологосъобразната инфраструктура (3) и новата Стратегия на ЕС за горите (4).
(7)
Условията, приложими към ангажиментите за екстензификация на животновъдството, отглеждане на местни породи, застрашени от изчезване в животновъдството, и съхраняване на застрашени от генетична ерозия растителни генетични ресурси, следва да гарантират, че ангажиментите са определени в съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони, и по-специално с необходимостта да се гарантира опазването на ландшафта и неговите особености, на природните ресурси, включително водата, на почвата и на генетичното разнообразие.
(8)
Следва да се определят дейностите, за които може да се отпуска подпомагане за опазване и устойчиво използване и развитие на генетичните ресурси в селското стопанство и за опазване и насърчаване на генетичните ресурси в горското стопанство.
(9)
С цел да се изключи двойно финансиране за селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда, и еквивалентните практики, посочени в член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), да се избегне нарушаване на конкуренцията между земеделските стопани и да се осигури солидно финансово управление на средствата от ЕЗФРСР, следва да се предвиди допълнителните разходи и пропуснатите приходи вследствие от тези практики да се приспадат от съответните плащания.
(10)
Следва да се определят областите, в които се поемат ангажименти за хуманно отношение към животните с цел да се осигурят повишени стандарти за методите на производство. Същевременно следва да се избегне припокриването на ангажиментите за хуманно отношение към животните с обичайните животновъдни практики, и по-специално ваксинирането с цел предотвратяване на патологични явления.
(11)
Следва да се уточнят определенията за къси вериги на доставки и местни пазари, за които може да се предоставя подпомагане. С оглед на ясното разграничаване помежду им, като критерий за определяне на късите вериги на доставки следва да се използва броят на посредниците, а като критерий за определяне на местните пазари следва да се използва разстоянието в километри от земеделското стопанство, като се отчитат географските особености на съответната област, освен ако се представи убедителен алтернативен критерий. Сътрудничеството между малки икономически оператори следва да бъде специално насочено към преодоляване на общото неблагоприятно положение, предизвикано от фрагментацията на селските райони. С оглед на това то следва да се прилага само за микропредприятия и физически лица, на които към момента на подаване на заявление за подпомагане им предстои да създадат микропредприятие. С цел да се осигури последователен подход при прилагането на мярката за сътрудничество, по нейна линия следва да се подпомагат само дейности за популяризиране, които са свързани с къси вериги на доставки и местни пазари.
(12)
С цел да се гарантира адекватно равнище на средствата, свързани с лихви по търговски заеми, взети от взаимоспомагателните фондове, посочени в член 38, параграф 3, буква б) и член 39, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, минималният и максималният срок на тези търговски заеми следва да бъде от една до пет години.
(13)
С цел да се гарантира ефективното използване на ресурсите на ЕЗФРСР някои видове разходи, свързани с договори за лизинг, например марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране, режийни разходи и разходи за застраховки, следва да бъдат изключени от подпомагане. С оглед да се отчетат разнообразните финансови условия и условия за развитие на селскостопанския сектор в държавите членки и същевременно да се гарантира солидното финансово управление на ресурсите на ЕЗФРСР, от държавите членки следва да се изисква да определят в програмите си за развитие на селските райони условията, при които използвано оборудване може да се допуска за подпомагане. В съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони подпомагане от ЕЗФРСР следва да получават само инвестиции във възобновяеми енергийни източници с високо равнище на енергийна ефективност и високо равнище на екологични показатели. За тази цел държавите членки следва да определят минимални критерии за енергийна ефективност. Държавите членки следва да осигурят изпълнението на приложимите критерии за устойчивост за биоенергия. Те следва също така да подпомагат прехода от биогорива от първо поколение към биогорива от второ поколение и да насърчават по-голямо производство на авангардни биогорива, които осигуряват големи намаления на емисиите на парникови газове с малък риск да предизвикат непреки промени в земеползването и не се конкурират пряко за земеделски земи за производството на храни и фуражи.
(14)
Следва да се установят условията, приложими към преобразуването или адаптирането на ангажименти по мерките, посочени в членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, и да се определят ситуациите, при които не се изисква възстановяване на помощта. Следва да се осигури преобразуването или адаптирането на ангажименти да е възможно само тогава, когато са гарантирани или допълнително укрепени целите по отношение на околната среда.
(15)
Следва да се приемат разпоредби за прехода от подпомагане на развитието на селското стопанство съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (6) или в случая на Хърватия - Регламент (ЕО) № 1085/2006 на Съвета (7), към подпомагане съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013. Като се има предвид, че редица преходни разпоредби относно развитието на селските райони вече са въведени чрез Регламент (ЕС) № 1310/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), в настоящия регламент следва да се определят условията, съгласно които разходите, свързани с мерките по членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, стават допустими за подпомагане съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013. С настоящия регламент следва да се адаптират и датите за представяне на последващите оценки на програмите и техните резюмета, така че да бъдат съобразени с въведените с член 1 от Регламент (ЕС) № 1310/2013 преходни разпоредби във връзка с прилагането на програмите от програмния период 2007-2013 г. през 2014 г.
(16)
Тъй като Регламент (ЕС) № 1305/2013 заменя Регламент (ЕО) № 1698/2005, целесъобразно е правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005, определени чрез Регламент (ЕО) № 1974/2006 на Комисията (9), да се отменят. Поради това Регламент (ЕО) № 1974/2006 следва да бъде отменен.
(17)
С оглед на факта, че към датата на публикуване на настоящия регламент в Официален вестник на Европейския съюз програмният период 2014-2020 г. вече ще е започнал, е необходимо срокът до влизането му в сила да се съкрати максимално. Поради това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му и да се прилага от първия ден на програмния период 2014-2020 г., т.е. 1 януари 2014 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБХВАТ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се определят:
1)
разпоредби, допълващи Регламент (ЕС) № 1305/2013 по отношение на:
а)
младите земеделски стопани;
б)
схемите за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства;
в)
популяризирането на схемите за качество;
г)
развитието на земеделските стопанства и предприятията;
д)
залесяването и създаването на горски масиви;
е)
агроекологичните мерки и мерките във връзка с климата;
ж)
опазването на генетичните ресурси в селското и в горското стопанство;
з)
изключването на двойното финансиране;
и)
хуманното отношение към животните;
й)
сътрудничеството;
к)
търговските заеми за взаимоспомагателни фондове;
л)
инвестициите;
м)
преобразуването или адаптирането на ангажименти;
н)
разширените или новите ангажименти;
2)
специфични преходни правила, определящи условията, съгласно които подпомагането, одобрено от Комисията по силата на Регламент (ЕО) № 1698/2005 или в случая на Хърватия - Регламент (ЕО) № 1085/2006, може да бъде интегрирано в подпомагането, предоставено съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, включително, в случая на Хърватия, подпомагането за техническа помощ.
ГЛАВА II
РАЗПОРЕДБИ, ДОПЪЛВАЩИ ПРАВИЛАТА ОТНОСНО МЕРКИТЕ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ
Член 2
Млад земеделски стопанин
1. Държавите членки определят и прилагат специфични условия за достъп до подпомагане, когато млад земеделски стопанин съгласно определението по член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 не се установява като единствен ръководител на стопанството, независимо от неговата правна форма. Тези условия са еквивалентни на условията, приложими за млад земеделски стопанин, който се установява като единствен ръководител на стопанството. Във всички случаи контролът върху стопанството се упражнява от млади земеделски стопани.
2. Когато прилагането на подпомагането се отнася до стопанство, притежавано от юридическо лице, младият земеделски стопанин по смисъла на член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 упражнява ефективен и дългосрочен контрол върху юридическото лице по отношение на решенията, свързани с управлението, ползите и финансовите рискове. Когато в капитала или управлението на юридическото лице участват няколко физически лица, включително лице или лица, които не са млади земеделски стопани, младият земеделски стопанин е в състояние да упражнява такъв ефективен и дългосрочен контрол самостоятелно или съвместно с други земеделски стопани.
Когато върху юридическо лице самостоятелно или съвместно упражнява контрол друго юридическо лице, изискванията по първа алинея се прилагат за всяко физическо лице, което упражнява контрол върху второто юридическо лице.
3. Всички елементи от определението за млад земеделски стопанин по член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 трябва да са налице към датата на подаване на заявление за подпомагане съгласно същия регламент. На бенефициера обаче може да се разреши гратисен период, не по-дълъг от 36 месеца от датата на индивидуалното решение за отпускане на подпомагане, с цел той да изпълни условията за придобиване на професионалните умения, посочени в програмата за развитие на селските райони.
Член 3
Схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства
Държавите членки определят продължителността и съдържанието на краткосрочните схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства, посочени в член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, в своите програми за развитие на селските райони. Тези схеми и посещения са насочени по-специално към методите и/или технологиите за устойчиво селско и горско стопанство, диверсификацията на стопанствата, участието на стопанствата в къси вериги на доставки, разработването на нови възможности за стопанска дейност и на нови технологии, както и повишаването на устойчивостта на горите.
Член 4
Схеми за качество - популяризиране
1. Групите производители, получаващи подпомагане съгласно член 16 параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, са субекти, които независимо от своята правна форма обединяват икономически оператори, участващи в схема за качество на селскостопански продукти, памук или храни, посочена в член 16, параграф 1 от същия регламент, за конкретен продукт, обхванат от една от тези схеми.
2. Видовете действия, които отговарят на условията за подпомагане съгласно член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, имат следните характеристики:
а)
предназначени са да убедят потребителите да купуват продуктите, включени в схема за качество на селскостопански продукти, памук или храни, посочена в член 16, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, участието в която се подпомага съгласно програмата за развитие на селските райони; и
б)
поставят акцент върху специфичните особености или преимущества на съответните продукти, особено върху качеството, специфичните методи за производство, високите стандарти за хуманно отношение към животните и опазване на околната среда, свързани със съответната схема за качество.
3. Действията, които отговарят на условията за подпомагане, не подтикват потребителите да купуват даден продукт поради конкретния му произход, с изключение на продуктите, включени в схемите за качество, въведени с дял II от Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (10), глава III от Регламент (ЕО) № 110/2008 на Европейския парламент и на Съвета (11), глава III от Регламент (ЕС) № 251/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12) и част II, дял II, глава I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) по отношение на виното. Произходът на продукта може да бъде указан, при условие че споменаването му е необходимо за изразяване на основното послание.
4. Подпомагане съгласно член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 не се предоставя за информационни и популяризационни действия във връзка с наименования на търговски марки.
Член 5
Развитие на земеделските стопанства и предприятията
1. Бизнеспланът, посочен в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, съдържа минимум следната информация:
а)
при стартова помощ за млади земеделски стопани:
i)
първоначално състояние на земеделското стопанство;
ii)
етапи и цели за развитие на дейностите на земеделското стопанство;
iii)
сведения за мерките (включително мерките, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), необходими за развитие на дейностите на земеделското стопанство, например инвестиции, обучение, консултации;
б)
при стартова помощ за неселскостопански дейности в селските райони:
i)
първоначално икономическо състояние на лицето, микропредприятието или малкото предприятие, подаващо заявление за подпомагане;
ii)
етапи и цели за развитие на новите дейности на лицето или земеделското стопанство, микропредприятието или малкото предприятие;
iii)
сведения за мерките, необходими за развитие на дейностите на лицето или земеделското стопанство, микропредприятието или малкото предприятие, например инвестиции, обучение, консултации;
в)
при стартова помощ за развитието на малки земеделски стопанства:
i)
първоначално състояние на земеделското стопанство; и
ii)
сведения за дейностите (включително дейностите, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), които биха спомогнали за постигане на икономическа жизнеспособност, например инвестиции, обучение, сътрудничество.
2. Държавите членки определят праговете, посочени в член 19, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1305/2013, по отношение на производствения потенциал на земеделското стопанство, измерен като стандартен производствен обем съгласно определението по член 5 от Регламент (ЕО) № 1242/2008 на Комисията (14) или като еквивалентна величина.
Член 6
Залесяване и създаване на горски масиви
Във връзка с посочената в член 22 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 мярка за залесяване и създаване на горски масиви се прилагат следните минимални изисквания по отношение на околната среда:
а)
при избора на дървесните видове, които да се засаждат, както и при избора на площите и методите, които да се използват, се избягва както неподходящото залесяване на уязвими местообитания като торфища и влажни зони, така и отрицателното въздействие върху области с висока екологична стойност, включително райони със земеделие с висока природна стойност. В зоните, включени в мрежата „Натура 2000“ съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета (15) и Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), се разрешава само залесяване, което съответства на целите на управлението на тези зони и е съгласувано с органа на държавата членка, който отговаря за прилагането на „Натура 2000“;
б)
при избора на видове, сортове, екотипове и произход на дърветата се вземат предвид необходимостта от устойчивост спрямо изменението на климата и спрямо природни бедствия, състоянието на биотичните фактори, почвите и водите в съответната област, както и потенциално инвазивният характер на видовете при местни условия, както са определени от държавите членки. От бенефициера се изисква да опазва гората и да се грижи за нея минимум за срока, за който се изплаща премията за пропуснати доходи от селскостопанска дейност и за поддръжка. Това включва поддържане и при необходимост - прореждане или паша в интерес на бъдещото развитие на гората, както и регулиране на конкуренцията с тревиста растителност и избягване на разрастването на леснозапалим подлес. Що се отнася до бързорастящите видове, държавите членки определят минималния и максималния срок до сеч. Минималният срок е не по-кратък от 8 години, а максималният не надхвърля 20 години;
в)
в случаи, когато поради тежки екологични или климатични условия, включително влошаване на околната среда, не може да се очаква чрез засаждането на многогодишни дървесни видове да се създаде горска покривка, както е определено в приложимото национално законодателство, държавата членка може да разреши на бенефициера да създаде и поддържа покривка от друга дървесна растителност. Бенефициерът осигурява същото равнище на грижи и опазване, каквото се прилага и за горите;
г)
в случай на залесителни дейности, водещи до създаването на гори с размери над даден праг, който се определя от държавите членки, дейностите включват:
i)
изключително засаждане на екологично адаптирани видове и/или видове, устойчиви на изменението на климата в съответната биогеографска област, за които при оценка на въздействията не е установено, че застрашават биологичното разнообразие и екосистемните услуги или че оказват отрицателно въздействие върху здравето на човека; или
ii)
комбинация от дървесни видове, която включва:
-
минимум 10 % широколистни дървета върху определена площ, или
-
минимум три дървесни вида или сорта, от които най-малобройният заема минимум 10 % от площта.
Член 7
Агроекология и климат
1. Ангажиментите за екстензификация на животновъдството, които са поети съгласно мярката за агроекология и климат, посочена в член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, отговарят минимум на следните условия:
а)
цялата пасищна площ на стопанството се управлява и поддържа така, че да се избягва както свръхпашата, така и недостатъчната паша;
б)
гъстотата на животните се определя, като се отчита броят на всички пасищни животни, които се отглеждат в стопанството, или, когато е поет ангажимент за ограничаване на излужването на почвата, се отчита броят на животните, които се отглеждат в стопанството и за които се отнася въпросният ангажимент.
2. За ангажиментите за отглеждане на местни породи, застрашени от изчезване в животновъдството, или за съхраняване на застрашени от генетична ерозия растителни генетични ресурси, които са поети съгласно мярката за агроекология и климат, посочена в член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се изисква:
а)
да се отглеждат селскостопански животни от местни породи, които са генетично адаптирани към една или повече традиционни производствени системи или среди в държавата и които са застрашени от изчезване в животновъдството; или
б)
да се запазят генетични растителни ресурси, които са естествено адаптирани към местните и регионалните условия и са застрашени от генетична ерозия.
На условията за подпомагане отговарят следните видове селскостопански животни:
а)
едър рогат добитък;
б)
овце;
в)
кози;
г)
еднокопитни животни;
д)
свине;
е)
птици.
3. Местните породи се считат за застрашени от изчезване в животновъдството, ако са изпълнени следните условия:
а)
посочен е броят в съответната държава на женските животни за разплод;
б)
този брой, както и статусът на застрашени породи, е удостоверен от надлежно признат съответен научен орган;
в)
надлежно признат съответен технически орган регистрира и актуализира племенната книга за породата;
г)
съответните органи разполагат с необходимите умения и познания, за да определят животните от застрашените породи.
Информацията относно изпълнението на тези условия се включва в програмата за развитие на селските райони.
4. Растителните генетични ресурси се считат за застрашени от генетична ерозия, при условие че в програмата за развитие на селските райони са включени достатъчни доказателства за генетична ерозия, основаващи се върху научни резултати или показатели за намаляването на ендемични/оригинални местни сортове, тяхното разнообразие от популации и, когато това е от значение, за измененията в преобладаващите селскостопански практики на местно равнище.
5. Дейностите, които попадат в ангажименти за агроекология и климат, посочени в параграфи 1-4 от настоящия член, не са допустими за подпомагане по член 28, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Член 8
Съхранение на генетичните ресурси в селското и в горското стопанство
1. За целите на настоящия член се прилагат следните определения:
а)
„съхранение in situ“ в селското стопанство означава съхранение на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и запазване и възстановяване на жизнеспособни популации от видове или диви породи в естествената им среда, а в случая на опитомени породи животни или култивирани растителни видове - в стопанската среда, в която са развили своите отличителни качества;
б)
„съхранение in situ“ в горското стопанство означава съхранение на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и запазване и възстановяване на жизнеспособни популации от видове в естествената им среда;
в)
„съхранение в земеделско или в горско стопанство“ означава съхранение и развитие in situ на равнището на отделно земеделско или горско стопанство;
г)
„съхранение ex situ“ означава съхранение на генетичен материал за селското или горското стопанство извън естественото му местообитание;
д)
„колекция ex situ“ означава колекция от генетичен материал за селското или горското стопанство, съхранявана извън естественото му местообитание.
2. Дейностите по съхранение на генетични ресурси в селското и в горското стопанство, които отговарят на условията за подпомагане по член 28, параграф 9 и член 34, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, включват следното:
а)
целеви действия: действия, които насърчават съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси in situ и ex situ в селското и в горското стопанство, включително публикувани в интернет описи на понастоящем съхранявани in situ генетични ресурси, в това число съхранение в земеделско или в горско стопанство, както и колекции ex situ и бази данни;
б)
съгласувани действия: действия за насърчаване на обмена между компетентни организации в държавите членки на информация за съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси в селското и в горското стопанство на ЕС;
в)
съпътстващи действия: действия по осведомяване, разпространение на информация и консултиране, в които участват неправителствени организации и други заинтересовани страни, курсове за обучение, както и подготовка на технически доклади.
Член 9
Изключване на двойно финансиране на селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда, както и на еквивалентни практики
1. За целите на подпомагането съгласно член 28, параграф 6, член 29, параграф 4 и член 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 при изчисляването на такива плащания се вземат предвид само допълнителните разходи и/или пропуснатите приходи, свързани с ангажиментите, които надхвърлят съответните задължителни практики съгласно член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Когато ангажимент за агроекология и климат съгласно член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 за практики, посочени в приложение IX, раздел I, точки 3 и 4 и в раздел III, точка 7 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за всякакви допълнителни практики, добавени към същото приложение, се нотифицира съгласно разпоредбите на член 43, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 като еквивалентен на една или повече от практиките, установени съгласно член 43, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, плащането за ангажимента за агроекология и климат съгласно член 28, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 се намалява с еднократна обща сума, съответстваща на част от плащането за екологизиране в държавата членка или в региона за всяка практика за екологизиране, установена съгласно член 43, параграф 12, буква в) от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Член 10
Хуманно отношение към животните
Ангажиментите за хуманно отношение към животните, които отговарят на условията за подпомагане по член 33 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, осигуряват повишени стандарти за методите на производство в една от следните области:
а)
поене, хранене и грижи за животните в съответствие с естествените потребности в животновъдството;
б)
условия, в които се отглеждат животните, например увеличено пространство, подови повърхности, материали, предназначени за облагородяване, естествена светлина;
в)
достъп до открито пространство;
г)
практики, при които се избягва отстраняване на части от тялото и/или кастрация на животните, или в специфични случаи, когато отстраняването на части от тялото или кастрацията на животните се считат за необходими, се предвижда използването на анестетични, аналгетични и противовъзпалителни медикаменти или имунокастрация.
Член 11
Сътрудничество
1. Подпомагането за създаване и развитие на къси вериги на доставки, както е посочено в член 35, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, обхваща само вериги на доставки, които включват не повече от един посредник между земеделския стопанин и потребителя.
2. Подпомагането за създаване и развитие на местни пазари, както е посочено в член 35, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, обхваща пазари, за които:
а)
в програмата за развитие на селските райони е определен радиус в километри от стопанството на произход на продукта, в който радиус трябва да се извършват както обработката на продукта, така и продажбата му на крайния потребител; или
б)
в програмата за развитие на селските райони е посочено убедително алтернативно определение.
3. За целите на дейностите, подпомагани по член 35, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, „малък икономически оператор“ означава микропредприятие по смисъла на определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (17) или физическо лице, което към момента на подаване на заявление за подпомагане не извършва икономическа дейност.
4. Дейностите за популяризиране, посочени в член 35, параграф 2, буква д) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, са допустими за подпомагане само по отношение на къси вериги на доставки и местни пазари, които отговарят на изискванията по параграфи 1 и 2 от настоящия член.
Член 12
Търговски заеми за взаимоспомагателни фондове
Когато източникът на средства за финансова компенсация, която се изплаща от взаимоспомагателните фондове, посочени в членове 38 и 39 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, е търговски заем, срокът на този заем е от една до пет години.
Член 13
Инвестиции
За целите на член 45 от Регламент (ЕС) № 1305/2013:
а)
в случай на лизинг - други разходи, свързани с договора за лизинг, като марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране на лихви, режийни разходи и разходи за застраховки, не се признават за допустими за подпомагане разходи;
б)
държавите членки определят в програмите си за развитие на селските райони условията, при които закупуването на използвано оборудване може да се признава за допустим за подпомагане разход;
в)
държавите членки изискват спазване на минимални стандарти за енергийна ефективност за финансирани чрез подпомагане инвестиции в инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, свързана с потребление или производство на енергия, ако такива стандарти съществуват на национално равнище;
г)
инвестициите в инсталации, чието основно предназначение е производството на електроенергия от биомаса, се признават за допустими за подпомагане разходи, само ако е използван минимален процент топлинна енергия, който се определя от държавите членки;
д)
държавите членки определят прагове на максималните дялове зърнени и други богати на скорбяла култури, захарни и маслодайни култури, използвани за производство на биоенергия, включително биогорива, за различните видове инсталации. Подпомагането за проекти за биоенергия обхваща само биоенергия, която отговаря на приложимите критерии за устойчивост, определени в законодателството на Съюза, включително в член 17, параграфи 2-6 от Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18). Във връзка с това в стратегическата екологична оценка на програмата за развитие на селските райони се включва обща оценка.
Член 14
Преобразуване или адаптиране на ангажименти
1. Държавите членки могат да разрешат един ангажимент съгласно член 28, 29, 33 или 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 да се преобразува в друг през срока на осъществяването му, ако са изпълнени всички долупосочени условия:
а)
преобразуването е от значителна полза за околната среда или хуманното отношение към животните;
б)
съществуващият ангажимент се засилва в значителна степен;
в)
одобрената програма за развитие на селските райони включва въпросните ангажименти.
Новият ангажимент се поема за целия срок, посочен в съответната мярка, независимо от срока, през който вече е изпълняван първоначалният ангажимент.
2. Държавите членки могат да разрешат ангажименти съгласно членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 да се адаптират през срока, за който се прилагат, при условие че одобрената програма за развитие на селските райони включва възможност за подобно адаптиране и че адаптирането е надлежно обосновано с оглед на постигане на целите на първоначалния ангажимент.
Бенефициерът изпълнява адаптирания ангажимент за оставащата част от срока на първоначалния ангажимент.
Адаптирането може да бъде и под формата на удължаване на срока на ангажимента.
Член 15
Ситуации, в които не се изисква възстановяване
1. Когато бенефициерът увеличи площта на стопанството през срока, за който се изпълнява ангажиментът, поет като условие за предоставяне на подпомагането, държавите членки могат да предвидят ангажиментът да бъде разширен, за да обхване и допълнителната площ за оставащата част от срока на ангажимента, или първоначалният ангажимент да бъде заменен с нов. Същото важи и в случаи, когато се увеличава площта, която ангажиментът обхваща в рамките на стопанството.
2. Ангажиментът може да бъде разширен, за да обхване допълнителна площ, както е посочено в параграф 1, само при следните условия:
а)
това служи на целите във връзка с околната среда, към които е насочен ангажиментът;
б)
това е оправдано от гледна точка на характера на задължението, продължителността на оставащия срок и размерите на допълнителната площ;
в)
това не намалява ефективността на проверките за осигуряване спазването на изискванията за предоставяне на подпомагането.
Трябва да се спази първоначалният срок на ангажимента.
3. Нов ангажимент като замяна на съществуващ ангажимент, както е посочено в параграф 1, може да се поеме, ако обхваща цялата съответна площ и ако условията му са не по-малко строги от условията на първоначалния ангажимент.
Когато първоначалният ангажимент се заменя с нов, новият ангажимент се поема за целия срок, посочен в съответната мярка, независимо от срока, през който вече е изпълняван първоначалният ангажимент.
ГЛАВА III
ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 16
Допустимост на разходите
1. Разходи, свързани с правните ангажименти към бенефициерите, които са поети през програмния период 2007-2013 г. съгласно мерките, посочени в членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г. за плащания, които се извършват:
а)
от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2015 г., ако финансовите средства, отпуснати за въпросната мярка на съответната програма, приета съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005, вече са изразходвани;
б)
след 31 декември 2015 г.
2. Разходите, посочени в параграф 1, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г., ако са спазени следните условия:
а)
тези разходи са предвидени в съответната програма за развитие на селските райони за програмния период 2014-2020 г.;
б)
прилага се процентът на финансиране от ЕЗФРСР за съответната мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, както е посочено в приложение I към настоящия регламент;
в)
държавите членки гарантират, че съответните преходни дейности са ясно идентифицирани чрез системите им за управление и контрол.
Член 17
Хърватия
1. Разходи, свързани с правните ангажименти към бенефициери от страна на Хърватия, които са поети посредством Инструмента за предприсъединителна помощ за развитието на селските райони (IPARD) за дейности съгласно мерките, посочени в член 171, параграф 3, буква б) и член 171, параграф 4, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 718/2007 на Комисията (19), са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г. за плащания, които се извършват:
а)
от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2016 г., ако финансовите средства, отпуснати за въпросната мярка на съответната програма, приета съгласно Регламент (ЕО) № 718/2007, вече са изразходвани;
б)
след 31 декември 2016 г.
2. Разходите, посочени в параграф 1, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г., ако са спазени следните условия:
а)
тези разходи са предвидени в програмата за развитие на селските райони за програмния период 2014-2020 г.;
б)
прилага се процентът на финансиране от ЕЗФРСР за съответната мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, както е посочено в приложение II към настоящия регламент;
в)
Хърватия гарантира, че съответните преходни дейности са ясно идентифицирани чрез нейните системи за управление и контрол.
3. Разходите, извършени след 31 декември 2013 г. във връзка с дейности, които са необходими за приключване на програмата IPARD и последващата оценка, предвидена в член 191 от Регламент (ЕО) № 718/2007, през програмния период 2014-2020 г. са допустими за финансиране от ЕЗФРСР съгласно компонента за техническа помощ на програмата, ако в нея за предвидени такива разходи.
Член 18
Окончателна оценка
1. Докладът относно окончателната оценка, посочена в член 86, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се представя на Комисията до 31 декември 2016 г.
2. Обобщението на окончателните оценки, посочено в член 87 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се представя на Комисията най-късно до 31 декември 2017 г.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Отмяна
Регламент (ЕО) № 1974/2006 се отменя.
Той продължава да се прилага за дейностите, които се изпълняват съгласно програмите, одобрени от Комисията по силата на Регламент (ЕО) № 1698/2005 преди 1 януари 2014 г.
Член 20
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 807/2014
оd 11. ožujka 2014.
o dopuni Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i uvođenju prijelaznih odredbi
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1), a osobito njezin članak 2. stavak 3., članak 14. stavak 5., članak 16. stavak 5., članak 19. stavak 8., članak 22. stavak 3., članak 28. stavak 10., članak 28. stavak 11., članak 29. stavak 6., članak 30. stavak 8., članak 33. stavak 4., članak 34. stavak 5., članak 35. stavak 10., članak 36. stavak 5., članak 45. stavak 6., članak 47. stavak 6. i članak 89.,
budući da:
(1)
Uredbom (EU) br. 1305/2013 utvrđena su opća pravila kojima se uređuje potpora ruralnom razvoju Unije koja se financira Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj (EPFRR), nadopunjujući zajedničke odredbe za europske strukturne i investicijske fondove utvrđene u drugom dijelu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Potrebno je utvrditi dodatna pravila.
(2)
Države članice trebale bi odrediti i primjenjivati posebne uvjete za pristup potporama za mlade poljoprivrednike u slučaju kada ne osnivaju gospodarstvo kao jedini voditelji gospodarstva. Kako bi se osiguralo jednako postupanje s korisnicima neovisno o pravnom obliku u kojem oni odluče osnovati poljoprivredno gospodarstvo, potrebno je predvidjeti da uvjeti pod kojima se pravna osoba ili druga vrsta partnerstva može smatrati „mladim poljoprivrednikom” budu jednaki uvjetima koji vrijede za fizičke osobe. Potrebno je predvidjeti dovoljno dugo razdoblje počeka u kojem mladi poljoprivrednici mogu steći potrebne kvalifikacije.
(3)
Kako bi se osiguralo da se programi razmjene na poljoprivrednim gospodarstvima i šumama i posjeti poljoprivrednim gospodarstvima i šumama koji se financiraju iz EPFRR-a jasno definiraju i razgraniče u odnosu na slične mjere koje se provode na temelju drugih programa Unije, istodobno uzimajući u obzir različitost nacionalnih situacija, države članice trebale bi definirati trajanje i sadržaj takvih programa i posjeta u svojim programima ruralnog razvoja. Taj bi sadržaj trebao biti usmjeren na određena područja, usko povezana s postizanjem prioriteta Unije za ruralni razvoj.
(4)
Potrebno je utvrditi pravila kojima se određuju značajke skupina proizvođača i vrste mjera za koje se može dodijeliti potpora na temelju komponente za promidžbu u sklopu mjere za sustave kvalitete, utvrđuju uvjeti u svrhu sprečavanja narušavanja tržišnog natjecanja i diskriminacije određenih proizvoda i izuzimaju iz potpore trgovački nazivi proizvoda.
(5)
Poslovnim planovima iz članka 19. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1305/2013 potrebno je predvidjeti dostatne elemente kojima se omogućuje procjena postizanja ciljeva odabrane aktivnosti. Kako bi se osiguralo jednako postupanje s korisnicima diljem Unije i olakšalo praćenje, kriterij koji će se koristiti za određivanje pragova iz članka 19. stavka 4. te Uredbe trebao bi biti proizvodni potencijal poljoprivrednog gospodarstva.
(6)
Potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve zaštite okoliša koje mora ispunjavati pošumljavanje poljoprivrednog zemljišta, osiguravajući neprovođenje neprikladnog pošumljavanja osjetljivih staništa uključujući poljoprivredne površine velike prirodne vrijednosti te vodeći računa o potrebi očuvanja otpornosti na klimatske promjene. U područjima određenima kao područja Natura 2000, pošumljavanje treba izvoditi u skladu s ciljevima upravljanja predmetnim područjima. Posebna bi se pozornost trebala obratiti na posebne potrebe okoliša za posebna mjesta kao što su sprečavanje erozije tla. Potrebno je predvidjeti stroža pravila za aktivnosti pošumljavanja koje dovode do stvaranja većih šuma kako bi se uzeo u obzir utjecaj razmjera tih aktivnosti na ekosustave i osigurati njihovu usklađenost s ciljevima Strategije o zelenoj infrastrukturi (3) i nove Strategije EU-a za šume (4).
(7)
Uvjetima koji se primjenjuju na obveze prelaska na ekstenzivno stočarstvo i uzgoja lokalnih pasmina koje su u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti te očuvanja biljnih genetskih resursa pod prijetnjom genetske erozije trebalo bi osigurati definiranje obveza u skladu s prioritetima Unije za ruralni razvoj, a ponajprije s potrebom osiguranja zaštite krajobraza i njegovih obilježja, prirodnih resursa uključujući vodu, tlo i genetsku raznolikost.
(8)
Treba utvrditi aktivnosti koje mogu biti prihvatljive za potporu za očuvanje te održivo korištenje i razvoj genetskih resursa u poljoprivredi te za očuvanje i promicanje šumskih genetskih resursa.
(9)
Kako bi se spriječilo dvostruko financiranje poljoprivrednih praksi kojima se pogoduje klimi i okolišu te jednakovrijednih praksi iz članka 43. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), spriječilo narušavanje tržišnog natjecanja među poljoprivrednicima i osiguralo dobro financijsko upravljanje sredstvima iz EPFRR-a, potrebno je predvidjeti da dodatni troškovi i prihodi izgubljeni uslijed tih praksi budu oduzeti od odgovarajućih plaćanja.
(10)
Potrebno je odrediti područja u kojima obveze u vezi s dobrobiti životinja postoje da bi se osiguralo poboljšanje standarda proizvodnih metoda. Pri tome treba spriječiti preklapanje tih obveza u vezi s dobrobiti životinja sa standardnim poljoprivrednim praksama, a osobito cijepljenjem u svrhu sprečavanja bolesti.
(11)
Potrebno je precizirati kratke lance opskrbe i lokalna tržišta za koja se mogu dodijeliti potpore. U svrhu jasnog razgraničavanja između njih, broj posrednika trebao bi poslužiti kao kriterij kojim se definiraju kratki lanci opskrbe, dok bi kao kriterij kojim se definiraju lokalna tržišta trebala poslužiti udaljenost u kilometrima od poljoprivrednoga gospodarstva, uzimajući u obzir posebna geografska obilježja predmetnog područja, osim u slučaju pronalaska uvjerljivog alternativnog kriterija. Suradnja između malih gospodarskih subjekata trebala bi se strogo usmjeriti na svladavanje općenitog nepovoljnog položaja uzrokovanog rascjepkanošću u ruralnim područjima. Stoga bi se trebala ograničiti na mikropoduzeća i fizičke osobe koje upravo pokreću mikropoduzeće u trenutku podnošenja zahtjeva za dobivanje potpore. Kako bi se osigurao dosljedan pristup u provedbi mjere suradnje, potporu na temelju te mjere trebalo bi odobravati samo za promotivne aktivnosti povezane s kratkim lancima opskrbe i lokalnim tržištima.
(12)
Kako bi se osiguralo da se doprinosi povezani s kamatom na komercijalne kredite odobrene uzajamnim fondovima iz članka 38. stavka 3. točke (b) i članka 39. stavka 4. točke (b) Uredbe (EU) br. 1305/2013 održavaju na odgovarajućoj razini, najkraće i najdulje trajanje tih komercijalnih kredita trebalo bi biti između jedne i pet godina.
(13)
Kako bi se osiguralo učinkovito korištenje sredstava iz EPFRR-a određene vrste izdataka povezane s ugovorima o leasingu poput marže najmodavca, troškova refinanciranja kredita, režijskih troškova i osiguranje treba izuzeti iz potpore. Da bi se uzele u obzir različitosti između financijskih i razvojnih uvjeta u poljoprivrednim sektorima u državama članicama, istodobno osiguravajući pravilno financijsko upravljanje sredstvima iz EPFRR-a, od država članica treba zahtijevati da u svojim programima ruralnog razvoja definiraju uvjete pod kojima rabljena oprema može biti prihvatljiva za potporu. U skladu s prioritetima Unije za ruralni razvoj, samo bi ulaganja povezana s obnovljivim izvorima energije s visokom energetskom učinkovitošću i visokom razinom ekološke učinkovitošću trebala primati potporu iz EPFRR-a. Za tu namjenu, države bi članice trebale utvrditi minimalne kriterije za energetsku učinkovitost. Države članice trebale bi osigurati da su primjenjivi kriteriji održivosti za bioenergiju ispunjeni. Uz to bi države članice trebale dati potporu prijelazu s prve na drugu generaciju biogoriva te poticati veću proizvodnju naprednih biogoriva koja daju visoke uštede stakleničkih plinova s niskim rizikom uzrokovanja neizravnih promjena korištenja zemljišta i koji se ne natječu izravno za poljoprivredno zemljište za hranu i hranu za životinje tržišta.
(14)
Potrebno je utvrditi uvjete primjenjive na konverziju ili prilagodbu obveza na temelju mjera utvrđenih u člancima 28., 29., 33. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 i definirati situacije u kojima se ne zahtijeva povrat potpore. Potrebno je osigurati da konverzija ili prilagodba obveza bude moguća samo kada su ciljevi zaštite okoliša obveze očuvani ili dodatno osnaženi.
(15)
Potrebno je donijeti odredbe za prijelaz s potpore za ruralni razvoj na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (6) ili, u slučaju Hrvatske, Uredbe Vijeća (EZ) br. 1085/2006 (7), na potporu na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013. Uzimajući u obzir da je niz prijelaznih odredaba za ruralni razvoj već uveden Uredbom (EU) br. 1310/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8), ovom Uredbom je potrebno utvrditi uvjete pod kojima izdaci povezani s mjerama iz članaka 52. i 63. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 postaju prihvatljivi na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013. Ovom bi se Uredbom trebali i uskladiti datumi za podnošenje ex post evaluacije programa i njezin sažetak, kako bi se uzelo u obzir prijelazne odredbe koje se odnose na provedbu programa za razdoblje od 2007. do 2013. programskog razdoblja 2014. uvedene na temelju članka 1. Uredbe (EU) br. 1310/2013.
(16)
Budući da se Uredbom (EU) br. 1305/2013 zamjenjuje Uredba (EZ) br. 1698/2005, prikladno je staviti izvan snage provedbena pravila Uredbe (EZ) br. 1698/2005 utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1974/2006 (9). Uredbu (EZ) br. 1974/2006 stoga bi trebalo staviti izvan snage.
(17)
S obzirom na činjenicu da će u trenutku objave ove Uredbe u Službenom listu Europske unije programsko razdoblje 2014. -2020. već započeti, potrebno je što je moguće više skratiti odgodu njezina stupanja na snagu. Stoga ona treba stupiti na snagu na dan objave i primjenjivati se od prvog dana programskog razdoblja 2014. -2020. tj. od 1. siječnja 2014.,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
PODRUČJE PRIMJENE
Članak 1.
Područje primjene
Ovom se Uredbom utvrđuju:
(1)
odredbe kojima se dopunjuje Uredba (EU) br. 1305/2013 u pogledu:
(a)
mladih poljoprivrednika,
(b)
programa razmjene i posjeta poljoprivrednim gospodarstvima i šumama,
(c)
sustava kvalitete - promidžbe,
(d)
razvoja poljoprivrednog gospodarstva i poslovanja,
(e)
pošumljavanja i stvaranja šuma,
(f)
agrookolišno-klimatskih mjera,
(g)
očuvanja genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu,
(h)
sprečavanja dvostrukog financiranja,
(i)
dobrobiti životinja,
(j)
suradnje,
(k)
komercijalnih kredita za uzajamne fondove,
(l)
ulaganja,
(m)
konverzije ili prilagodbe obveza,
(n)
proširenih ili novih obveza;
(2)
posebna prijelazna pravila kojima se utvrđuju uvjeti pod kojima potpore koje odobrava Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1698/2005, ili, u slučaju Hrvatske, na temelju Uredbe (EZ) br. 1085/2006, mogu biti integrirane s potporama koje su predviđene na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013, uključujući, u slučaju Hrvatske, potpore za tehničku pomoć.
POGLAVLJE II.
ODREDBE KOJIMA SE DOPUNJUJU PRAVILA O MJERAMA ZA RURALNI RAZVOJ
Članak 2.
Mladi poljoprivrednici
1. Države članice uspostavljaju i primjenjuju posebne uvjete za pristup potpori ako mladi poljoprivrednik kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (n) Uredbe (EU) br. 1305/2013 ne osniva gospodarstvo kao jedini voditelj gospodarstva, bez obzira na njegov pravni oblik. Ti su uvjeti jednaki uvjetima koji se zahtijevaju od mladih poljoprivrednika koji su jedini voditelji gospodarstva. U svakom slučaju pravo raspolaganja gospodarstvom imaju mladi poljoprivrednici.
2. Ako se zahtjev za potporu odnosi na gospodarstvo u vlasništvu pravne osobe, mladi poljoprivrednik u smislu članka 2. stavka 1. točke (n) Uredbe (EU) br. 1305/2013 vrši učinkovitu i dugoročnu kontrolu nad pravnom osobom u smislu odluka povezanih s upravljanjem, koristima i financijskim rizicima. Ako u kapitalu ili upravljanju pravne osobe sudjeluje nekoliko fizičkih osoba, uključujući i osobu ili osobe koje nisu mladi poljoprivrednici, mladi poljoprivrednik mora biti u mogućnosti izvršavati takvu učinkovitu i dugoročnu kontrolu samostalno ili zajedno s drugim poljoprivrednicima.
Ako je pravna osoba pod samostalnom ili zajedničkom kontrolom druge pravne osobe, zahtjevi utvrđeni u prvom podstavku primjenjuju se na sve fizičke osobe koje imaju kontrolu nad tom drugom pravnom osobom.
3. Svi elementi definicije mladog poljoprivrednika utvrđeni u članku 2. stavku 1. točki (n) Uredbe br. 1305/2013 moraju biti ispunjeni u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu na temelju te Uredbe. Međutim, korisniku se može odobriti razdoblje počeka ne dulje od 36 mjeseci od datuma izdavanja zasebne odluke kojom se odobrava potpora, kako bi ispunio uvjete povezane sa stjecanjem stručnih vještina određenih u programu ruralnog razvoja.
Članak 3.
Programi razmjene i posjeta poljoprivrednim gospodarstvima i šumama
Države članice određuju trajanje i sadržaj kratkoročnih programa razmjene za upravljanje poljoprivrednim gospodarstvima i šumama te posjeta poljoprivrednim gospodarstvima i šumama iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013 u svojim programima ruralnog razvoja. Takvi programi i posjeti usmjeravaju se ponajprije na metode i/ili tehnologije održive poljoprivrede i šumarstva, diversifikaciju poljoprivrednih gospodarstava, poljoprivredna gospodarstva koja sudjeluju u kratkim lancima opskrbe, razvoj novih poslovnih prilika i novih tehnologija te poboljšanje otpornosti šuma.
Članak 4.
Sustavi kvalitete - promidžba
1. Skupine proizvođača koji primaju potporu na temelju članka 16. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1305/2013 subjekti su koji, bez obzira na svoj pravni oblik, okupljaju gospodarske subjekte koji sudjeluju u sustavu kvalitete za poljoprivredne proizvode, pamuk ili prehrambene proizvode kako je navedeno u članku 16. stavku 1. te Uredbe, za određeni proizvod koji je obuhvaćen jednim od tih sustava.
2. Vrste mjera prihvatljivih za potporu na temelju članka 16. stavka 2. Uredbe br. 1305/2013 imaju sljedeće značajke:
(a)
osmišljene su na način da se njima potrošače potiče na kupnju proizvoda obuhvaćenih sustavom kvalitete za poljoprivredne proizvode, pamuk ili prehrambene proizvode kako je navedeno u članku 16. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013, a za sudjelovanje se prima potpora u skladu s programom ruralnog razvoja; i
(b)
privlače pažnju na posebne značajke ili prednosti predmetnih proizvoda, osobito na kvalitetu, posebne metode proizvodnje, visoke standarde dobrobiti životinja i poštovanja okoliša u vezi s predmetnim sustavom kvalitete.
3. Mjerama prihvatljivima za potporu potrošače se ne potiče na kupnju proizvoda na temelju njihova posebnog podrijetla, izuzev proizvoda obuhvaćenih sustavima kvalitete uvedenih glavom II. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (10), poglavljem III. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (11), poglavljem III. Uredbe (EU) br. 251/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i dijelom II. glavom II. poglavljem I. odjeljkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13) u vezi s vinom. Podrijetlo proizvoda može se naznačiti pod uvjetom da je naznaka podrijetla podređena glavnoj poruci.
4. Potpore na temelju članka 16. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1305/2013 ne dodjeljuju se za mjere informiranja i promidžbe trgovačkih zaštićenih naziva.
Članak 5.
Razvoj poljoprivrednih gospodarstava i poslovanja
1. Poslovni plan iz članka 19. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1305/2013 opisuje najmanje sljedeće:
(a)
u slučaju potpore za započinjanje poslovanja mladih poljoprivrednika:
i.
početno stanje poljoprivrednoga gospodarstva;
ii.
ključne točke i ciljeve za razvoj djelatnosti poljoprivrednoga gospodarstva;
iii.
pojedinosti djelovanja, uključujući i one koji se odnose na ekološku održivost i učinkovitost resursa, koje su potrebne za razvoj djelatnosti poljoprivrednoga gospodarstva, kao što su ulaganja, osposobljavanje, savjetovanje;
(b)
u slučaju potpore za započinjanje poslovanja za nepoljoprivredne aktivnosti u ruralnim područjima:
i.
početno gospodarsko stanje osobe ili mikro ili malog poduzeća koje podnosi zahtjev za potporu;
ii.
ključne točke i ciljeve za razvoj novih djelatnosti osobe ili poljoprivrednoga gospodarstva ili mikro ili malog poduzeća;
iii.
pojedinosti o mjerama potrebnima za razvoj djelatnosti osobe ili poljoprivrednoga gospodarstva ili mikro ili malog poduzeća kao što su pojedinosti o ulaganjima, osposobljavanju, savjetovanju;
(c)
u slučaju potpore za započinjanje poslovanja za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava:
i.
početno stanje poljoprivrednoga gospodarstva i
ii.
pojedinosti djelovanja, uključujući i one koji se odnose na ekološku održivost i učinkovitost resursa, kojim bi se podržalo ostvarivanje gospodarske održivosti, kao što su ulaganja, osposobljavanje, suradnja.
2. Države članice određuju pragove iz članka 19. stavka 4. trećeg podstavka Uredbe (EU) br. 1305/2013 s obzirom na proizvodni potencijal poljoprivrednoga gospodarstva, koji se mjeri prema standardnom rezultatu, kako je utvrđeno u članku 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 1242/2008 (14), ili prema drugoj istovjetnoj vrijednosti.
Članak 6.
Pošumljavanje i stvaranje šumskih područja
Sljedeći minimalni zahtjevi zaštite okoliša primjenjuju se u kontekstu pošumljavanja i mjere stvaranja šuma iz članka 22. Uredbe (EU) br. 1305/2013:
(a)
pri odabiru vrsta za sadnju, područja i metoda koje će se koristiti izbjegava se neprikladno pošumljavanje osjetljivih staništa poput tresetišta i močvarnih područja te negativne utjecaje na područja visoke ekološke vrijednosti uključujući poljoprivredne površine velike prirodne vrijednosti. U područjima određenima kao područja Natura 2000 prema Direktivi Vijeća 92/43/EEZ (15) i Direktivi 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16) dopušteno je samo pošumljavanje koje je u skladu s ciljevima upravljanja predmetnim područjima i koje je odobrilo tijelo države članice nadležno za provedbu mreže Natura 2000;
(b)
pri odabiru vrsta i sorti, ekotipova i podrijetla stabala vodi se računa o potrebi za otpornošću na klimatske promjene i prirodne katastrofe te o biotičkom, pedološkom i hidrološkom stanju predmetnog područja kao i o potencijalnom invazivnom karakteru vrsta u lokalnim uvjetima kako ih definiraju države članice. Od korisnika se zahtijeva zaštita i briga za šumu barem tijekom razdoblja za koje je plaćena premija za izgubljene poljoprivredne prihode i održavanje. To prema potrebi uključuje njegu sastojine, prorjeđivanje ili ispašu u interesu budućeg razvoja šume i reguliranje sukobljavanja s travnastim biljem te izbjegavanje prekomjernog rasta niskog raslinja sklonog zapaljenju. U pogledu brzorastućih vrsta, države članice određuju minimalno i maksimalno vrijeme prije sječe. Minimalno vrijeme ne smije biti kraće od 8 godina, a maksimalno vrijeme ne smije prelaziti 20 godina;
(c)
u slučajevima kada se zbog teških okolišnih ili klimatskih uvjeta, uključujući uništavanje okoliša, ne očekuje da bi sadnja višegodišnjih drvenastih vrsta dovela do uspostave šumskog pokrova kako je definirano primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom, država članica može dozvoliti korisniku da uspostavi neki drugi drvenasti vegetacijski pokrov. Korisnik osigurava istu razinu brige i zaštitu jednaku onoj koja je primjenjiva na šume;
(d)
u slučaju aktivnosti pošumljavanja koje dovode do stvaranja šuma čija veličina prelazi određenu granicu koju određuju države članice aktivnost uključuje:
i.
isključivu sadnje ekološki prilagođenih vrsta i/ili vrsta otpornih na klimatske promjene u predmetnom bio-geografskom području za koje se procjenom utjecaja pokazalo da ne predstavljaju prijetnju za usluge bioraznolikosti i ekosustava niti imaju negativan utjecaj na zdravlje ljudi; ili
ii.
mješavinu drvenastih vrsta koja uključuje:
-
najmanje 10 % širokolisnih stabala po površini, ili
-
najmanje tri drvenaste vrste ili sorte pri čemu ona najmanje brojna pokriva barem 10 % površine.
Članak 7.
Poljoprivreda, okoliš i klima
1. Obveze preuzete na temelju agrookolišno-klimatske mjere iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 o prelasku na ekstenzivno stočarstvo moraju biti u skladu barem sa sljedećim uvjetima:
(a)
upravljanje i održavanje cijele pašnjačke površine na gospodarstvu obavlja se tako da ne dođe do pretjeranog napasivanja ili premale iskorištenosti pašnjaka;
(b)
gustoća stoke određuje se uzimajući u obzir sve pašne životinje koje se drže na poljoprivrednom gospodarstvu ili, ako se radi o obvezi ograničenja ispiranja hranjiva, sve životinje koje se drže na poljoprivrednom gospodarstvu, a koje su bitne za predmetnu obvezu.
2. Obveze preuzete na temelju agrookolišno-klimatske mjere iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 o uzgoju lokalnih pasmina koje su u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti ili očuvanja biljnih genetskih resursa pod prijetnjom genetske erozije zahtijevaju:
(a)
uzgoj domaćih životinja koje su lokalne pasmine, genetski prilagođene jednom ili više tradicionalnih sustava proizvodnje ili okolišu u zemlji, a koje su u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti; ili
(b)
očuvanje biljnih genetskih resursa koji su se prirodno prilagodili lokalnim i regionalnim uvjetima i kojima prijeti genetska erozija.
Sljedeće vrste životinja na gospodarstvu prihvatljive su za potporu:
(a)
goveda;
(b)
ovce;
(c)
koze;
(d)
kopitari;
(e)
svinje;
(f)
ptice.
3. Smatra se da su lokalne pasmine u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti ako su ispunjeni sljedeći zahtjevi:
(a)
naveden je broj predmetnih rasplodnih ženki na nacionalnoj razini;
(b)
taj broj i status ugroženosti navedenih pasmina potvrdilo je propisno priznato relevantno znanstveno tijelo;
(c)
propisno priznato relevantno znanstveno tijelo vodi i ažurira matične knjige i uzgojne upisnike za predmetnu pasminu;
(d)
predmetna tijela posjeduju vještine i znanja potrebna za utvrđivanje životinja ugroženih pasmina.
Informacije o ispunjenju tih zahtjeva uključuje se u program ruralnog razvoja.
4. Biljni genetski resursi kojima prijeti genetska erozija smatraju se u opasnosti od genetske erozije pod uvjetom da se u program ruralnog razvoja uvrste dostatni dokazi o genetskoj eroziji koji se temelje na znanstvenim rezultatima i na pokazateljima koji ukazuju na smanjenje autohtonih/primitivnih lokalnih sorti, raznolikost njihove populacije i, prema potrebi, promjena u prevladavajućoj poljoprivrednoj praksi na lokalnoj razini.
5. Aktivnosti obuhvaćene vrstama agrookolišno-klimatskih obveza iz stavaka od 1. do 4. ovog članka nisu prihvatljive za potporu na temelju članka 28. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1305/2013.
Članak 8.
Očuvanje genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu
1. Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„očuvanje in situ” u poljoprivredi znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavu i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta ili divljih pasmina sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju, a u slučaju udomaćenih životinjskih pasmina ili uzgojenih biljnih vrsta, u kultiviranom okruženju u kojemu su razvile svoja specifična svojstva;
(b)
„očuvanje in situ” u šumarstvu znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavu i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju;
(c)
„očuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili šumarskom gospodarstvu” znači očuvanje in situ i razvoj na razini poljoprivrednog gospodarstva ili šumarskoga gospodarstva;
(d)
„očuvanje ex situ” znači očuvanje genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo izvan njegova prirodnog staništa;
(e)
„zbirka ex situ” znači zbirka genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo koji se čuva izvan njegova prirodnog staništa.
2. Aktivnosti za očuvanje genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu koje su prihvatljive za potporu na temelju članka 28. stavka 9. i članka 34. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1305/2013 uključuju sljedeće:
(a)
ciljano djelovanje: mjere kojima se promiče in situ i ex situ očuvanje, karakterizacija, skupljanje i korištenje genetskih resursa u poljoprivredi, uključujući uspostavljanje internetskog popisa genetskih resursa koji se trenutno čuvaju in situ, uključujući čuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili na šumarskom gospodarstvu i zbirki ex situ te baza podataka;
(b)
usklađeno djelovanje: mjere kojima se promiče razmjena informacija među nadležnim organizacijama država članica s ciljem očuvanja, karakterizacije, skupljanja i korištenja genetskih resursa u poljoprivredi ili šumarstvu Unije;
(c)
prateće aktivnosti: mjere informiranja, pružanja informacija i savjetovanja u kojima sudjeluju nevladine organizacije i druge zainteresirane strane te izobrazba i pripremanje tehničkih izvješća.
Članak 9.
Sprečavanje dvostrukog financiranja poljoprivrednih praksi kojima se pogoduje klimi i okolišu te jednakovrijednih praksi
1. Za potrebe potpora na temelju članka 28. stavka 6., članka 29. stavka 4. i članka 30. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013, pri obračunu tih plaćanja uzimaju se u obzir samo dodatni troškovi i/ili izgubljeni prihodi povezani s obvezama koji prelaze okvire odgovarajućih obveznih praksi na temelju članka 43. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
2. Kada je agrookolišno-klimatska obveza na temelju članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 za prakse iz točaka 3. i 4. odjeljka I. i točke 7. odjeljka III. Priloga IX. Uredbi (EU) br. 1307/2013 i za sve daljnje prakse dodane u taj Prilog prijavljena u skladu s pravilima članka. 43. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1307/2013 kao istovjetna jednoj ili više praksi uspostavljenih na temelju članka 43. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013, plaćanje za agrookolišno-klimatsku obvezu na temelju članka 28. stavka 6. Uredbe (EU) br. 1305/2013 umanjuje se za paušalni iznos koji je jednak dijelu plaćanja za ozelenjivanje u državi članici ili regiji za svaku praksu ozelenjivanja kako je utvrđena u skladu s člankom 43. stavkom 12. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1307/2013.
Članak 10.
Dobrobit životinja
Obvezama u pogledu dobrobiti životinja koje su prihvatljive za potporu na temelju članka 33. Uredbe (EU) br. 1305/2013 osiguravaju se poboljšani standardi proizvodnih metoda u jednom od sljedećih područja:
(a)
voda, hrana i skrb za životinje u skladu s prirodnim potrebama uzgoja životinja;
(b)
uvjeti smještaja, kao što su povećan raspoloživi prostor, podne površine, obogaćenje materijala, prirodno svjetlo;
(c)
pristup ispustu;
(d)
prakse u kojima se izbjegava sakaćenje i/ili kastracija životinja ili predviđa korištenje anestetika, analgezije i protuupalnih lijekova ili imunokastracije u određenim slučajevima kada su sakaćenje ili kastracija životinja nužni.
Članak 11.
Suradnja
1. Potporom za uspostavu i razvoj kratkih lanaca opskrbe, kako je navedeno u članku 35. stavku 2. točki (d) Uredbe (EU) br. 1305/2013 obuhvaćeni su isključivo lanci opskrbe u koje je uključen samo jedan posrednik između poljoprivrednika i potrošača.
2. Potporom za uspostavu i razvoj lokalnih tržišta, kako je navedeno u članku 35. stavku 2. točki (d) Uredbe (EU) br. 1305/2013 obuhvaćena su tržišta za koja:
(a)
program ruralnog razvoja utvrđuje radijus u kilometrima od poljoprivrednog gospodarstva podrijetla proizvoda, unutar kojega se moraju odvijati aktivnosti prerade i prodaje krajnjem potrošaču; ili
(b)
program ruralnog razvoja predviđa opravdanu zamjensku definiciju.
3. Za potrebe aktivnosti za koje se odobrava potpora na temelju članka 35. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 1305/2013, „mali gospodarski subjekt” znači mikropoduzeće kako je definirano u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (17) ili fizička osoba koja ne obavlja gospodarsku djelatnost u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu.
4. Aktivnosti promidžbe iz članka 35. stavka 2. točke (e) Uredbe (EU) br. 1305/2013 prihvatljive su za potporu samo u vezi kratkih lanaca opskrbe i lokalnih tržišta koji ispunjavaju zahtjeve utvrđene u stavcima 1. i 2. ovog članka.
Članak 12.
Komercijalni krediti za uzajamne fondove
U slučaju kada je izvor sredstava za novčanu naknadu koja se isplaćuje iz uzajamnih fondova iz članaka 38. i 39. Uredbe (EU) br. 1305/2013 komercijalni kredit, trajanje kredita mora biti između jedne i pet godina.
Članak 13.
Ulaganja
Za potrebe članka 45. Uredbe (EU) br. 1305/2013:
(a)
u slučaju leasinga, ostali troškovi povezani s ugovorom o leasingu poput marže najmodavca, troškovi refinanciranja kredita, režijski troškovi i osiguranje nisu prihvatljivi izdaci;
(b)
države članice u svojim programima ruralnog razvoja utvrđuju uvjete pod kojima se kupnja rabljene opreme može smatrati prihvatljivim izdacima;
(c)
države članice zahtijevaju poštovanje minimalnih standarda energetske učinkovitosti za ulaganja u infrastrukturu obnovljivih izvora energije, financirana iz potpora koja uključuju potrošnju ili proizvodnju energije, ako takvi standardi postoje na nacionalnoj ili međunarodnoj razini;
(d)
ulaganja u postrojenja čija je primarna svrha proizvodnja električne energije od biomase prihvatljiva su za potporu samo u slučaju korištenja minimalnog postotka toplinske energije koji određuju države članice;
(e)
države članice utvrđuju pragove za maksimalne udjele žitarica i ostalih kultura bogatih škrobom, šećera i uljane kulture koje se koriste za proizvodnju bioenergije, uključujući biogoriva, za različite vrste postrojenja. Potpora projektima za bioenergiju ograničava se bioenergiju koja ispunjava primjenjive kriterije održivosti utvrđene u zakonodavstvu Unije, uključujući članak 17. stavke 2. do 6. Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18). U tom kontekstu u stratešku procjenu utjecaja na okoliš programa ruralnog razvoja uključuje se opća procjena.
Članak 14.
Konverzija ili prilagodba obveza
1. Države članice mogu odobriti konverziju jedne obveze na temelju članaka 28., 29., 33. ili 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 u neku drugu obvezu tijekom razdoblja njezine izvedbe pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(a)
konverzija je od značajne koristi za okoliš ili dobrobit životinja;
(b)
postojeća je obveza znatno osnažena;
(c)
odobreni program ruralnog razvoja uključuje predmetne obveze.
Nova se obveza provodi tijekom čitavog razdoblja navedenog u relevantnoj mjeri bez obzira na razdoblje tijekom kojeg je već provođena izvorna obveza.
2. Države članice mogu dopustiti prilagodbu obveza na temelju članaka 28., 29., 33. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 tijekom razdoblja u kojem se primjenjuju, pod uvjetom da odobreni program ruralnog razvoja predviđa mogućnost takve prilagodbe i da je prilagodba valjano utemeljena s obzirom na postizanje ciljeva izvorne obveze.
Korisnik ispunjava prilagođenu obvezu tijekom ostatka trajanja izvorne obveze.
Prilagodbe mogu biti i u obliku produljenja trajanja obveze.
Članak 15.
Situacije u kojima se ne zahtijeva povrat
1. Ako korisnik poveća površinu gospodarstva tijekom razdoblja trajanja obveze koja je bila uvjet za odobrenje potpore, države članice mogu predvidjeti proširenje obveze kako bi obuhvatila dodatnu površinu tijekom ostatka razdoblja trajanja obveze ili zamjenu izvorne obveze novom. Isto vrijedi i u slučaju povećanja površine koju obuhvaća obveza unutar samoga gospodarstva.
2. Obveza se može proširiti kako bi obuhvatila dodatnu površinu kako je navedeno u stavku 1. samo pod sljedećim uvjetima:
(a)
ona služi ispunjenju cilja zaštite okoliša kojem je obveza namijenjena;
(b)
opravdana je u smislu prirode obveze, duljine trajanja ostatka razdoblja i veličine dodatne površine;
(c)
ne smanjuje učinkovitost provjera u svrhu osiguranja usklađenosti s uvjetima za odobravanje potpore.
Izvorno trajanje obveze mora se poštovati.
3. Moguće je uvesti novu obvezu kao zamjenu za postojeću obvezu kako je navedeno u stavku 1. pod uvjetom da ona obuhvaća cijelu predmetnu površinu i da njezini uvjeti nisu manje zahtjevni od uvjeta izvorne obveze.
U slučaju zamjene izvorne obveze novom obvezom, nova se obveza provodi tijekom cijelog razdoblja navedenog u odgovarajućoj mjeri bez obzira na razdoblje tijekom kojeg se već provodila izvorna obveza.
POGLAVLJE III.
PRIJELAZNE ODREDBE
Članak 16.
Prihvatljivost rashoda
1. Izdaci povezani sa zakonskim obvezama prema korisnicima, preuzetima tijekom programskog razdoblja 2007. -2013. na temelju mjera iz članaka 52. i 63. Uredbe (EZ) br. 1698/2005, prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. za plaćanja koja se vrše:
(a)
između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2015., ako je financijska alokacija za predmetnu mjeru predmetnog programa donesenog u skladu s Uredbom (EZ) br. 1698/2005 već potrošena;
(b)
nakon 31. prosinca 2015.
2. Izdaci iz stavka 1. prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. pod sljedećim uvjetima:
(a)
predmetni je izdatak predviđen u odgovarajućem programu ruralnog razvoja za programsko razdoblje 2014. -2020.;
(b)
primjenjuje se stopa doprinosa iz EPFRR-a u odnosu na odgovarajuću mjeru iz Uredbe (EU) br. 1305/2013 kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi;
(c)
države članice osiguravaju da su odgovarajuće prijelazne aktivnosti jasno određene u njihovim sustavima upravljanja i kontrole.
Članak 17.
Hrvatska
1. Izdaci povezani sa zakonskim obvezama prema korisnicima u Hrvatskoj, preuzetima na temelju programa Instrumenta pretpristupne pomoći za ruralni razvoj (IPARD), za aktivnosti na temelju mjera iz članka 171. stavka 3. točke (b) i stavka 4. točaka (a) i (b) Uredbe Komisije (EZ) br. 718/2007 (19), prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. za plaćanja koja se vrše:
(a)
između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2016., ako je financijska alokacija za predmetnu mjeru predmetnog programa usvojenog u skladu s Uredbom (EZ) br. 718/2007 već potrošena;
(b)
nakon 31. prosinca 2016.
2. Izdaci iz stavka 1. prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. pod sljedećim uvjetima:
(a)
predmetni je izdatak predviđen u odgovarajućem programu ruralnog razvoja za programsko razdoblje 2014. -2020.;
(b)
primjenjuje se stopa doprinosa iz EPFRR-a u odnosu na odgovarajuću mjeru iz Uredbe (EU) br. 1305/2013 kako je utvrđeno u Prilogu II. ovoj Uredbi;
(c)
Hrvatska osigurava da su odgovarajuće prijelazne aktivnosti jasno određene u njezinim sustavima za upravljanje i kontrolu.
3. Izdaci nastali nakon 31. prosinca 2013. povezani s aktivnostima potrebnima za zatvaranje IPARD programa i ex post evaluaciju kako je navedeno u članku 191. Uredbe (EZ) br. 718/2007 prihvatljivi su za potporu iz EPFRR-a iz komponente za tehničku pomoć programa u programskom razdoblju 2014. -2020., pod uvjetom da program sadržava odredbu o takvom izdatku.
Članak 18.
Ex post evaluacija
1. Izvješće o ex post evaluaciji iz članka 86. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 podnosi se Komisiji do 31. prosinca 2016.
2. Sažetak ex post evaluacija iz članka 87. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 dovršava se najkasnije do 31. prosinca 2017.
POGLAVLJE IV.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 19.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 1974/2006 stavlja se izvan snage.
Nastavlja se primjenjivati na aktivnosti koje se provode u skladu s programima koje je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EZ) br. 1698/2005 prije 1. siječnja 2014.
Članak 20.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu na dan njezine objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2014.