РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 101/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2013 година
относно употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 852/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (2) се определят общи правила за предприятията за хранителни продукти по отношение на хигиената на хранителните продукти, като се обръща специално внимание на принципа за повсеместното прилагане на процедури, основаващи се на анализ на опасностите и контрол в критични точки (HACCP).
(2)
С Регламент (ЕО) № 853/2004 се определят специфични правила за хигиената на храните от животински произход в предприятията за хранителни продукти. В регламента се предвижда, че за отстраняване на повърхностно замърсяване от продуктите от животински произход предприятията за хранителни продукти не трябва да използват други вещества освен питейна вода, освен когато употребата на друго вещество е одобрена в съответствие с регламента.
(3)
Освен това в Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията от 15 ноември 2005 г. относно микробиологични критерии за храните (3) се определят микробиологичните критерии за някои микроорганизми и правилата за прилагане, които трябва да се спазват от производителите и търговците на храни, когато осъществяват общите и специфичните хигиенни мерки, посочени в Регламент (ЕО) № 852/2004. В него се предвижда, че производителите и търговците на храни трябва да вземат мерки, за да гарантират, че хранителните продукти отговарят на посочените микробиологични критерии.
(4)
На 14 декември 2010 г. в Комисията постъпи заявление за одобряване на употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове и месо от животни от рода на едрия рогат добитък.
(5)
На 26 юли 2011 г. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие научно становище относно оценката на безопасността и ефикасността на млечната киселина при отстраняването на повърхностно микробно замърсяване от кланични трупове, разфасовки и обрезки от животни от рода на едрия рогат добитък (4).
(6)
В становището си ЕОБХ заключава, че обработката с млечна киселина с цел обеззаразяване не застрашава безопасността, при условие че използваното вещество отговаря на спецификациите на Съюза за добавките в храните. Освен това ЕОБХ стига до заключението, че обработката с млечна киселина позволява значително да се намали микробиологичното замърсяване в сравнение с неприлагането на обработка или обработката с питейна вода и че е малко вероятно подобна обработка да способства за развитието на микробна резистентност.
(7)
ЕОБХ препоръчва предприятията за хранителни продукти да потвърдят антимикробната ефикасност на този вид обработка при специфичните за тях условия на експлоатация и да следят за концентрацията на млечна киселина, температурата на прилагане и други фактори, които оказват влияние върху ефикасността ѝ като обеззаразяващо вещество. В становището си ЕОБХ също така стига до заключението, че тази употреба на млечната киселина не води до отрицателни последици за околната среда.
(8)
Становището на ЕОБХ е, че остатъчното количество, абсорбирано в месото на животни от рода на едрия рогат добитък в резултат на обработката с млечна киселина, няма да превиши 190 mg/kg. Подобно количество се счита за остатъчно в сравнение с активното количество, необходимо за намаляване на повърхностното микробно замърсяване. При това то не оказва никакво технологично въздействие върху крайния продукт. В допълнение остатъчното количество млечна киселина, използвана за намаляване на повърхностно микробно замърсяване, е пренебрежимо малко в сравнение с количеството млечна киселина, естествено съдържащо се в месото от животни от рода на едрия рогат добитък, и не застрашава безопасността. В някои месни заготовки солите на млечната киселина са разрешени като добавки в храните с цел консервиране, като за целта обичайната практика е да се използват нива от порядъка на 20 000 mg/kg. Поради това употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробно замърсяване ясно се разграничава от използването ѝ като добавка в храните.
(9)
С оглед на становището на ЕОБХ и предвид обстоятелството, че млечната киселина може значително да намали евентуалното микробиологично замърсяване, е целесъобразно да се одобри употребата ѝ за намаляване на повърхностното замърсяване. Тази употреба обаче следва да бъде разрешена, ако са спазени определени условия. Тя следва да бъде ограничена до използване върху кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове в кланиците и следва да залегне в добрите хигиенни практики и в системите, основани на HACCP.
(10)
В Регламент (ЕС) № 231/2012 на Комисията от 9 март 2012 г. за определяне на спецификации на добавките в храните, включени в списъците в приложения II и III към Регламент (ЕО) № 1333/2008 на Европейския парламент и на Съвета (5) се определят спецификациите на добавките в храните относно по-специално техния произход, критерии за чистота и всякаква друга необходима информация.
(11)
В съответствие със становището на ЕОБХ млечната киселина, използвана за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък, следва да отговаря на спецификациите за млечната киселина, предвидени в законодателството на Съюза. Поради това, когато млечната киселина се използва за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване в съответствие с настоящия регламент, е целесъобразно тази млечна киселина да отговаря на спецификациите, определени в Регламент (ЕС) № 231/2012.
(12)
Употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък не трябва да освобождава предприятията за хранителни продукти от задължението им да спазват изискванията на законодателството на Съюза относно хигиената на храните, определени в регламенти (ЕО) № 852/2004, (ЕО) № 853/2004 и (ЕО) № 2073/2005, и в никакъв случай не следва да се счита за заместител на добрите хигиенни практики при клане и на съответните оперативни процедури или за алтернатива на спазването на изискванията на посочените регламенти.
(13)
Постоянният комитет по хранителната верига и здравето на животните не предостави становище в рамките на срока, определен от неговия председател. Поради това Комисията представи на Съвета предложение, свързано с тази мярка, и същевременно го препрати на Европейския парламент.
(14)
С оглед на факта, че Съветът не се е произнесъл и Европейският парламент не възрази срещу мярката в рамките на приложимите срокове, Комисията следва да приеме мярката,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предприятията за хранителни продукти могат да използват млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък в кланиците при спазване на условията, посочени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2013 година.
32013R0101
L 034/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
04.02.2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 101/2013
od 4. veljače 2013.
o primjeni mliječne kiseline za smanjivanje površinskog mikrobiološkog onečišćenja goveđih trupova
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2.,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (2) utvrđena su pravila za subjekte u poslovanju hranom o higijeni hrane, vodeći posebno računa o načelu općeg provođenja postupaka koji se zasnivaju na Analizi opasnosti i određivanju kritičnih kontrolnih točaka (HACCP).
(2)
Uredbom (EZ) br. 853/2004 utvrđena su posebna higijenska pravila za hranu životinjskog podrijetla za subjekte u poslovanju hranom. U njoj je predviđeno da subjekti u poslovanju hranom ne smiju primjenjivati druge tvari, osim vode za piće, za odstranjivanje onečišćenja s proizvoda životinjskoga podrijetla, ako korištenje tvari nije odobreno u skladu s tom Uredbom.
(3)
Osim toga, Uredbom Komisije (EZ) br. 2073/2005 od 15. studenoga 2005. o mikrobiološkim kriterijima za hranu (3) utvrđeni su mikrobiološki kriteriji za određene mikroorganizme i provedbena pravila koja moraju poštovati subjekti u poslovanju hranom prilikom provođenja općih i posebnih higijenskih mjera navedenih u Uredbi (EZ) br. 852/2004. Uredbom je predviđeno da subjekti u poslovanju hranom moraju osigurati da hrana udovoljava tim mikrobiološkim kriterijima.
(4)
Komisija je 14. prosinca 2010. primila zahtjev za odobrenje primjene mliječne kiseline za smanjenje površinskog onečišćenja goveđih trupova i mesa.
(5)
Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila je 26. srpnja 2011. znanstveno mišljenje o procjeni sigurnosti i djelotvornosti mliječne kiseline za odstranjivanje površinskog mikrobiološkog onečišćenja s trupova goveda, komada i odrezaka (4).
(6)
U svojem mišljenju EFSA zaključuje da obrada primjenom mliječne kiseline za dekontaminaciju nema štetno djelovanje pod uvjetom da tvar koja se koristi udovoljava specifikacijama Unije za prehrambene aditive. Dodatno tome EFSA zaključuje da obrade s mliječnom kiselinom doprinose značajnom smanjenju mikrobiološke kontaminacije u usporedbi s ni s kakvom obradom ili obradom s vodom za piće, te da nije vjerojatno da bi takve obrade potakle nastajanje antimikrobne otpornosti.
(7)
EFSA preporučuje da subjekti u poslovanju hranom potvrde antimikrobnu djelotvornost takvih obrada u okviru svojih specifičnih uvjeta prerade te da provjere koncentraciju mliječne kiseline, temperaturu primjene i druge čimbenike koji utječu na njezinu djelotvornost kao sredstva za dekontaminaciju. U mišljenju EFSA-a također se zaključuje da primjena mliječne kiseline nema negativnih posljedica po okoliš.
(8)
Prema mišljenju EFSA-e količina rezidua koja se apsorbira u goveđe meso obradom s mliječnom kiselinom neće biti veća od 190 mg/kg. Ta se količina smatra rezidualnom u usporedbi s djelatnom količinom potrebnom za smanjenje mikrobiološke kontaminacije površine. Osim toga, nema tehnološkog učinka na konačan proizvod. Dodatno tome, rezidualna količina mliječne kiseline koja se koristi za smanjenje mikrobiološke kontaminacije površine zanemariva je u usporedbi s količinom mliječne kiseline koja se prirodno nalazi u goveđem mesu i nema štetnog djelovanja. U određenim mesnim pripravcima soli mliječne kiseline dopuštene su kao prehrambeni aditivi u svrhu konzerviranja. U tu svrhu obično se koriste količine od 20 000 mg/kg. Zato postoji jasna razlika između primjene mliječne kiseline za smanjenje površinske mikrobiološke kontaminacije i njezinog korištenja kao prehrambenog aditiva.
(9)
U skladu s mišljenjem EFSA-e, uzimajući u obzir da mliječna kiselina značajno doprinosi smanjenju moguće mikrobiološke kontaminacije, primjereno je odobriti njezinu primjenu za smanjenje površinske kontaminacije. Takva primjena međutim treba ovisiti o određenim uvjetima. Njezinu primjenu treba ograničiti na upotrebu na trupovima ili polutkama ili četvrtinama na razini klaonica te se ona treba integrirati u dobru higijensku praksu i sustave utemeljene na sustavu Analize opasnosti i određivanja kritičnih kontrolnih točaka.
(10)
Uredbom Komisije (EU) br. 231/2012 od 9. ožujka 2012. o određivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđene su specifikacije za prehrambene aditive koji se posebno odnose na podrijetlo, kriterij čistoće i druge potrebne podatke.
(11)
U skladu s mišljenjem EFSA-e, mliječna kiselina koja se primjenjuje za smanjenje površinskog onečišćenja trupla goveda mora biti u skladu sa specifikacijama za mliječnu kiselinu utvrđenima zakonima Unije. Prema tome, kad se prema ovoj Uredbi mliječna kiselina primjenjuje za smanjenje površinskog mikrobiološkog onečišćenja, primjereno je da takva mliječna kiselina udovoljava uvjetima specifikacija utvrđenima u Uredbi (EU) br. 231/2012.
(12)
Primjena mliječne kiseline za smanjenje površinskog mikrobiološkog onečišćenja goveđih trupova ili polutki ili četvrtina ne smije utjecati na obvezu subjekta u poslovanju hranom da udovoljava zahtjevima zakona Unije o higijeni hrane, kako su utvrđeni u uredbama (EZ) br. 852/2004, (EZ) br. 853/2004 i (EZ) br. 2073/2005 i ni u kojem se slučaju ne smije smatrati zamjenom za dobru higijensku praksu pri klanju i u postupcima prerade odnosno kao alternativa za udovoljavanje zahtjevima iz tih uredaba.
(13)
Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja nije donio svoje mišljenje u roku koji zadao predsjedatelj. Komisija je zato Vijeću predočila prijedlog vezano uz tu mjeru te ga istodobno dostavila i Europskom parlamentu.
(14)
S obzirom na to da u primjerenom roku Vijeće nije djelovalo, a Europski se parlament nije usprotivio mjeri, Komisija je dužna usvojiti mjeru,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Subjekti u poslovanju hranom smiju primjenjivati mliječnu kiselinu za smanjivanje površinske mikrobiološke kontaminacije na trupovima ili polutkama ili četvrtinama goveda na razini klaonica u skladu s uvjetima navedenim u Prilogu ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. veljače 2013.