РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1347/2014
оd 17. prosinca 2014.
o stavljanju izvan snage konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera prema članku 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezine članke 14. i 18.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je u srpnju 2002. Uredbom (EZ) br. 1338/2002 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu od 7,1 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije (početno ispitivanje).
(2)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1339/2002 (3) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 21 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i konačnu antidampinšku pristojbu od 18,3 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije.
(3)
Komisija je Odlukom 2002/611/EZ (4) prihvatila preuzimanje obveze u vezi s cijenom s obzirom na antidampinške i antisubvencijske mjere na uvoz iz Indije koju je ponudio jedan indijski proizvođač izvoznik, društvo Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan”).
(4)
Komisija je u ožujku 2004. Odlukom Komisije 2004/255/EZ (5) stavila izvan snage Odluku 2002/611/EZ nakon dobrovoljnog povlačenja preuzimanja obveze od strane društva Kokan.
(5)
Komisija je Odlukom 2006/37/EZ (6) prihvatila novo preuzimanje obveze u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim mjerama na uvoz iz Indije koje je ponudilo društvo Kokan. Uredbom Vijeća (EZ) br. 123/2006 (7) na odgovarajući način izmijenjene su Uredbe Vijeća (EZ) 1338/2002 i (EZ) 1339/2002.
(6)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1000/2008 (8) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1010/2008 (9) uvelo konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije i izmijenilo razinu antidampinških pristojbi na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije po završetku revizije zbog predstojećeg isteka mjera i revizije tijekom važenja mjere.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(7)
Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (10) konačnih kompenzacijskih mjera koje su na snazi, Komisija je 1. srpnja 2013. zaprimila zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009. Zahtjev je podnijelo društvo CUF-Quimicos Industriais („podnositelj zahtjeva”), jedini proizvođač sulfanilne kiseline u Uniji koji stoga predstavlja 100 % proizvodnje u Uniji.
(8)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka subvencioniranja i ponavljanja štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(9)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere, Komisija je 16. listopada 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (11) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere prema članku 18. Osnovne uredbe.
4. Usporedni ispitni postupci
(10)
Objavom obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (12)16. listopada 2013., Komisija je također pokrenula ispitni postupak u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (13) u pogledu uvoza sulfanilne kiseline podrijetlom, među ostalim, iz Indije.
5. Ispitni postupak
5.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(11)
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RRIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („promatrano razdoblje”).
5.2. Strane na koje se odnosi postupak
(12)
Komisija je o pokretanju postupka zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u Indiji, uvoznike, korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i zastupnike zemlje izvoznice. Zainteresirane strane mogle su u pisanom obliku iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
Budući da je jedini proizvođač iz Unije bio i jedina zainteresirana strana koja je to zatražila, odobreno mu je saslušanje.
5.3. Uzorkovanje
(14)
S obzirom na očito veliki broj proizvođača izvoznika iz Indije i nepovezanih uvoznika u Uniji, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje neophodno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od prethodno navedenih stranaka zatraženo je da se jave Komisiji u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(15)
Komisija je zaprimila dva odgovora na upitnike za uzorkovanje od indijskih proizvođača izvoznika. Stoga nije proveden odabir uzoraka.
(16)
Jedan nepovezani uvoznik odgovorio je na obrazac za uzorkovanje, međutim, nije uvozio predmetni proizvod iz predmetne zemlje i nije dostavio odgovore na upitnik. Stoga nije proveden odabir uzorka.
(17)
Budući da postoji samo jedan proizvođač iz Unije, za proizvođače iz Unije nije provedeno uzorkovanje.
5.4. Ispitni postupak
(18)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja, vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete te za određivanje interesa Unije. Komisija je poslala upitnike jedinom proizvođaču iz Unije, dvama proizvođačima izvoznicima u Indiji, Vladi Indije, uvoznicima koji su joj poznati i korisnicima u Uniji.
(19)
Od dva indijska proizvođača izvoznika samo je jedan dostavio potpun odgovor. Taj je indijski proizvođač predstavljao većinu ukupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(20)
Komisija je u Delhiju održala savjetovanja s Vladom Indije, Vladom Maharaštre (dalje u tekstu: „GOM”), Vladom Gudžarata („GOG”) i Centralnom bankom Indije („RBI”).
(21)
Nadalje, obavljeni su posjeti radi provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođač iz Unije:
-
CUF - Químicos Industriais, Estarreja, Portugal;
(b)
Proizvođači izvoznici:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indija;
(c)
korisnici u Uniji:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Njemačka,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španjolska.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(22)
Predmetni proizvod jest sulfanilna kiselina, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060). Postoje dva razreda kvalitete sulfanilne kiseline, koji se određuju prema njezinoj čistoći: tehnički razred i pročišćeni razred. Osim toga, pročišćeni razred ponekad se prodaje u obliku soli sulfanilne kiseline. Sulfanilna kiselina koristi se kao sirovina u proizvodnji optičkih bjelila, dodataka za beton, boja za hranu i posebnih boja. Zabilježena je i ograničena uporaba u farmaceutskoj industriji. Iako se ne osporava da oba razreda imaju iste osnovne fizikalne, kemijske i tehničke značajke te se stoga smatraju jednim jedinstvenim proizvodom, važno je napomenuti da je ispitnim postupkom utvrđeno da je međusobna zamjenjivost u praksi ograničena. Posebno se to odnosi na korisnike koji upotrebljavaju pročišćeni razred sulfanilne kiseline, a tehnički razred mogu upotrebljavati samo ako je sami dodatno pročiste. Korisnici koji trebaju tehnički razred sulfanilne kiseline ili mu daju prednost u teoriji bi mogli upotrebljavati pročišćeni razred, no zbog razlike u cijeni (20 % - 25 %) to nije gospodarski prihvatljivo.
(23)
Sulfanilna kiselina čisti je robni proizvod, a njezine osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke identične su bez obzira na zemlju podrijetla. Za dotične proizvode i proizvode koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u Indiji na svojem domaćem tržištu i u trećim zemljama, kao i one koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije na tržištu Unije, utvrđeno je da imaju jednake osnovne fizičke i kemijske značajke i u osnovi jednaku uporabu te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 2. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA
1. Uvod
(24)
Suradnja indijskih izvoznika odnosila se samo na jednog proizvođača izvoznika. S obzirom na izostanak suradnje ostalih proizvođača, iznos subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama trebalo je odrediti na temelju dostupnih podataka, tj. odgovora trgovačkog društva koje je surađivalo, a predstavljalo je većinu izvoza iz Indije u Uniju, te informacija koje su dostavila indijska nadležna tijela.
(25)
Na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu i odgovorima na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
-
programi subvencija ispitani u početnom ispitnom postupku:
-
nacionalni programi:
(a)
Zone proizvodnje za izvoz („EPZ”)/Posebne gospodarske zone („SEZ”)/Program za izvozno orijentirane jedinice („EOUS”);
(b)
Program prava na povrat carinskih pristojbi („DEPBS”);
(c)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”);
(d)
Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza („ITES”);
(e)
Program po prethodnom odobrenju („AAS”),
-
regionalni programi:
(f)
Paket programa poticaja (Package Scheme of Incentives - PSI) Vlade Maharaštre,
-
programi subvencija koji nisu ispitani u početnom ispitnom postupku, ali su ispitani tijekom prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera i usporedne revizije tijekom važenja mjere:
-
nacionalni programi:
(g)
Program kreditiranja izvoza („ECS”),
-
programi subvencija koji nisu ispitani u početnom ispitnom postupku ili/i u prethodnim revizijama:
-
nacionalni programi:
(h)
Usmjerenost proizvoda („FPS”);
(i)
Program odobrenja bescarinskog uvoza („DFIA”);
(j)
Program povrata carine („DDS”);
(k)
Program ciljnog tržišta („FMS”);
(l)
Poticaj za nositelja statusa („SHIS”);
(m)
Dokapitalizacija,
-
regionalni programi:
(n)
Regionalni programi Vlade Gudžarata.
(26)
Gore navedeni programi (a), (b), (c), (e), (h), (i), (k) i (l) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22. iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te su obavijesti sažete u dokumentima o vanjskotrgovinskoj politici koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ažurira. Dokument vanjskotrgovinske politike bitan za RIPR ovog ispitnog postupka je „Vanjskotrgovinska politika 2009.-2014.” („FTP 09-14”). Nadalje, Vlada Indije također određuje postupke kojima se uređuje FTP 09-14 u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I 09-14”). Priručnik o postupcima redovito se ažurira.
(27)
Program izuzeća od plaćanja poreza na prihode od izvoza naveden u točki (d) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961., koji se svake godine izmjenjuje Zakonom o financijama.
(28)
Regionalnim programima navedenima u točkama (f) i (n) upravljaju države Maharaštra i Gudžarat, a temelje se na odlukama Ministarstva industrije, energetike i rada Maharaštre i odlukama Ministarstva industrije i rudarstva Vlade Gudžarata.
(29)
Program kreditiranja izvoza koji je naveden u točki (g) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o regulativi banaka iz 1949., kojime se Centralnoj banci Indije („RBI”) omogućuje da komercijalnim bankama izdaje naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
(30)
Program povrata carine naveden u točki (j) temelji se na odjeljku 75. Zakona o carini iz 1962., odjeljku 37. Središnjeg zakona o trošarinama iz 1944., odjeljcima 93.A i 94. Zakona o financijama iz 1994. i Pravilima za povrat carina, središnjih trošarina i usluga iz 1995. Stope povrata redovito se objavljuju; na RRIP primjenjivale su se stope povrata carine za svu industriju (AIR) 2012.-2013., objavljene u obavijesti br. 92/2012-cus. (N.T). Program povrata carine naziva se i program otpusta carine, kako je navedeno u poglavlju 4. FTP 09-14.
2. Zone proizvodnje za izvoz („EPZ”)/Posebne gospodarske zone („SEZ”)/Program za izvozno orijentirane jedinice („EOUS”)
(31)
Utvrđeno je da se proizvođač izvoznik koji je surađivao nije nalazio ni u SEZ-ovima ni u EPZ-ovima. Međutim, proizvođač izvoznik koji je surađivao bio je uključen u EOUS, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije primao je subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Opis i procjena u nastavku stoga su ograničeni na EOUS.
(a) Pravna osnova
(32)
Detaljni opis EOUS-a nalazi se u poglavlju 6. FTP 09-14 i poglavlju 6. HOP I 09-14.
(b) Prihvatljivost
(33)
Uz iznimku društava koja se bave isključivo trgovanjem, sva poduzeća koja se načelno obvezuju izvoziti svu svoju proizvodnju roba ili usluga mogu se uključiti u EOUS. Poduzeća u industrijskim sektorima moraju ispuniti minimalni prag ulaganja u dugotrajnu imovinu (10 milijuna indijskih rupija) kako bi ispunila uvjete za program EOUS.
(c) Praktična primjena
(34)
EOUS se može nalaziti i osnovati bilo gdje u Indiji.
(35)
Zahtjev za status EOUS-a mora sadržavati pojedinosti za razdoblje od sljedećih pet godina, među ostalim o planiranim količinama proizvodnje, predviđenoj vrijednosti izvoza, uvoznim potrebama i domaćim potrebama. Nakon što vlasti prihvate zahtjev trgovačkog društva, društvu se priopćuju uvjeti za to prihvaćanje. Sporazum kojim se društvo priznaje kao trgovačko društvo u okviru EOUS-a vrijedi pet godina. Sporazum se može obnoviti za daljnja razdoblja.
(36)
Najvažnija je obveza EOUS-a, kao što se navodi u FTP 09-14, ostvarivanje neto zarade u stranoj valuti („NFE”), tj. u referentnom razdoblju (pet godina) ukupna vrijednost izvoza mora biti viša od ukupne vrijednosti uvezene robe.
(37)
Jedinice u okviru EOUS-a imaju pravo na sljedeće koncesije:
i.
izuzeće od uvoznih carina na sve vrste robe (uključujući kapitalna sredstva, sirovine i potrošnu robu) potrebne za izradu, proizvodnju, obradu ili s time u vezi;
ii.
izuzeće od trošarine na robu nabavljenu na domaćem tržištu;
iii.
povrat središnjeg poreza na promet, plaćenog na robu koja je nabavljena lokalno;
iv.
djelomični povrat pristojbe plaćene na gorivo nabavljeno od domaćih naftnih trgovačkih društava;
(38)
Jedinice koje djeluju prema ovim programima nalaze se pod nadzorom carinskih službenika u skladu s odjeljkom 65. Zakona o carini.
(39)
Proizvođač izvoznik koji je surađivao djelovao je u okviru EOUS-a tijekom prva četiri mjeseca razdoblja ispitnog postupka revizije. Službeni dopis o napuštanju programa objavljen je 6. veljače 2013. godine. Prema tome, u razdoblju ispitnog postupka revizije trgovačko društvo koristilo se programom samo za povrat središnjeg poreza na promet. Ispitnim postupkom pokazalo se da predmetni proizvođač izvoznik nije ostvario koristi od olakšica oslobođenja od uvoznih carina i trošarina na domaću kupnju te djelomični povrat carine plaćene na gorivo nabavljeno od domaćih naftnih trgovačkih društava.
(d) Zaključci o EOUS-u
(40)
Povrat središnjeg poreza na promet predstavlja subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Vlada se odriče prihoda koji bi dospio na naplatu da ne postoji ovaj program i time EOU-u osigurava korist u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe jer je EOU povratom središnjeg poreza na promet poboljšao svoju likvidnost. Subvencija pravno ovisi o izvršenju izvoza i stoga se smatra specifičnom te se protiv njih mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. točke (a) Osnovne uredbe. Izvozni cilj EOUS-a, kako je navedeno u stavku 6.1. politike FTP 09-14, jest conditio sine qua non za dobivanje poticaja.
(e) Izračun iznosa subvencije
(41)
Iznos subvencije izračunan je na temelju iznosa povrata središnjeg poreza na promet za robu nabavljenu lokalno tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema ukupnom prometu od izvoza ostvarenom tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija zavisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s izrađenim, proizvedenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Marža subvencije koja je dobivena na taj način iznosila je 1,4 %.
3. Program prava na povrat carinskih pristojbi („DEPBS”)
(42)
Potvrđeno je da je DEPBS povučen 30. rujna 2011., to jest prije razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
4. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”)
(a) Pravna osnova
(43)
Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. FTP 09-14 i u poglavlju 5. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(44)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru EPCGS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
5. Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza („ITES”)
(45)
Potvrđeno je da je ITES povučen u travnju 2011., to jest prije razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
6. Program po prethodnom odobrenju („AAS”)
(a) Pravna osnova
(46)
Detaljni opis programa nalazi se u odjeljcima od 4.1.3.1. do 4.1.14. FTP 09-14 i u poglavljima 4.1. do 4.30. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(47)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru AAS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
7. Paket programa poticaja (PSI) vlade Maharaštre
(a) Pravna osnova
(48)
Radi poticanja širenja industrije na manje razvijena područja države Maharaštre, Vlada Maharaštre od 1964. dodjeljuje poticaje jedinicama koje su se nedavno proširile i koje se osnivaju u regijama u razvoju te države, u okviru programa koji je poznat pod nazivom „Paket programa poticaja” („PSI”). Program je od uvođenja nekoliko puta izmijenjen, a tijekom RRIP-a na snazi su bila dva programa PSI: PSI 2007. (koji je bio na snazi do travnja 2013.) i PSI 2013. PSI Vlade Maharaštre sastoji se od nekoliko potprograma među kojima su glavni: i. povrat poreza octroi/ulaznog poreza; ii. izuzeće od davanja za električnu energiju; iii. izuzeće od/odgoda lokalnog poreza na promet; iv. kamatna subvencija za osnivanje novih subjekata; i v. određena bespovratna sredstva za mala i srednja poduzeća radi tehnološkog unaprjeđenja. U ispitnom se postupku pokazalo da se proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije koristio samo potprogramom za odgodu poreza na promet (dio navedene točke iii.) koji zapravo potječe od PSI 2001., ali je dio potraživanja za porez na promet tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka i dalje bio nepodmiren.
(b) Prihvatljivost
(49)
Kako bi bila prihvatljiva, trgovačka društva u pravilu moraju ulagati u slabo razvijena područja države (koja su razvrstana prema svojem gospodarskom razvoju u nekoliko kategorija, npr. slabo razvijena područja, slabije razvijena područja i najslabije razvijena područja) bilo osnivanjem novih industrijskih objekata ili velikim kapitalnim ulaganjem u širenje ili diversifikaciju postojećih industrijskih objekata. Glavni je kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja razvrstavanje područja na kojem poduzeće jest ili će biti smješteno te veličina ulaganja.
(c) Praktična primjena
(50)
Potvrdom o prihvatljivosti koju je proizvođaču izvozniku koji je sudjelovao izdala Vlada Maharaštre tom se trgovačkom društvu, u okviru potprograma za odgodu poreza na promet, omogućuje odgoda plaćanje državnog poreza na promet za domaću prodaju.
(d) Zaključak
(51)
Potprogramom PSI-a za odgodu poreza na promet programa Vlade Maharaštre predviđene su subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Ispitani potprogram predstavlja financijski doprinos Vlade Maharaštre budući da se ovom koncesijom Vladi Maharaštre smanjuje prihod koji bi inače bio naplativ. Tom odgodom prenosi se korist na trgovačko društvo s obzirom na to da poboljšava likvidnost društva.
(52)
Potprogram je dostupan samo trgovačkim društvima koja su uložila u određena navedena geografska područja u sudskoj nadležnosti države Maharaštre. Nije dostupan trgovačkim društvima izvan ovih područja. Razina koristi razlikuje se ovisno o predmetnom području. Program je specifičan u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) i člankom 4. stavkom 3. Osnovne uredbe i stoga se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(53)
Odgođeni iznos državnog poreza na promet, u okviru elementa programa za odgodu, koji na kraju RRIP-a i dalje nije naplaćen, smatra se jednakovrijednim beskamatnom-zajmu istog iznosa koji odobrava Vlada Maharaštre. Stoga je korist proizvođača izvoznika koji je surađivao izračunata na temelju kamate koju je trgovačko društvo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije platilo za usporedivi komercijalni zajam.
(54)
Na temelju članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe iznos subvencije (brojnik) zatim se raspodjeljuje prema ukupnom prometu trgovačkog društva tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s izrađenim, proizvedenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(55)
Na temelju gore navedenoga, iznos subvencije koju je trgovačko društvo dobilo u okviru tog programa je 1,1 %.
8. Program kreditiranja izvoza („ECS”)
(56)
Potvrđeno je da nakon izmjena ECS-a (u srpnju 2010. s obzirom na izvozne kredite u indijskim rupijama i svibnju 2012. s obzirom na izvozne kredite u stranoj valuti) povlaštene kamatne stope za izvozne kredite u okviru ovog programa u načelu se više nisu primjenjivale s izuzetkom posebnih ograničenog broja industrijskih sektora. Budući da se dotični kemijski sektor ne nalazi na popisu sektora obuhvaćenih subvencijama za kamatne stope u razdoblju ispitnog postupka revizije, taj program nije bilo potrebno dodatno analizirati u ovom ispitnom postupku.
9. Usmjerenost proizvoda („FPS”)
(a) Pravna osnova
(57)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavlju 3.15. FTP 09-14 i u poglavlju 3.9. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(58)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru FPS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
10. Program odobrenja bescarinskog uvoza („DFIA”)
(a) Pravna osnova
(59)
Detaljan opis programa nalazi se u odjeljcima od 4.2.1. do 4.2.7. FTP 09-14 i u poglavljima 4.31. do 4.36. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(60)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru DFIA. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
11. Program povrata carine („DDS”)
(a) Pravna osnova
(61)
Detaljni opis programa DDS-a nalazi se u Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. kako su izmijenjena kasnijim obavijestima.
(b) Prihvatljivost
(62)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(63)
Izvoznik koji ispunjava uvjete može se prijaviti za povrat koji se izračunava kao postotak FOB vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Vlada Indije odredila je stope povrata za većinu proizvoda, uključujući i predmetni proizvod. One se određuju na temelju prosječne količine ili vrijednosti materijala koji su korišteni kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječnog iznosa pristojbi plaćenih na ulazne materijale. One se primjenjuju bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili ne. Stopa DDS-a za predmetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je 4 % FOB vrijednosti.
(64)
Kako bi ispunilo uvjete za pogodnosti na temelju ovog programa, trgovačko društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci pošiljke uneseni u carinski poslužitelj (ICEGATE), utvrđuje se da se izvoz odvija prema DDS-u te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon što brodar dostavi opći izvozni tovarni list i carinarnica taj dokument na zadovoljavajući način usporedi s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje isplate povrata bilo izravnim plaćanjem na izvoznikov bankovni račun ili mjenicom.
(65)
Izvoznik je također dužan bankovnom potvrdom o realizaciji (BRC) potvrditi naplatu izvoznog prihoda. Taj se dokument može predočiti nakon plaćanja iznosa povrat a, ali Vlada Indije osigurava povrat plaćenog iznosa ako izvoznik unutar određenog roka ne dostavi BRC.
(66)
Iznos povrata može se koristiti za bilo koju svrhu.
(67)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim normama, iznos povrata carine, nakon ispunjenja izvozne obveze, može knjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod na trgovačkim računima.
(68)
Utvrđeno je da se indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nakon napuštanja EOUS-a koristio programom DDS.
(d) Zaključci o DDS-u
(69)
Programom DDS predviđene su subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Iznos povrata carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer je riječ o izravnom prijenosu sredstava Vlade Indije. Nadalje, povratom carine izvoznik ostvaruje korist jer mu se poboljšava likvidnost.
(70)
Nadalje, DDS pravno ovisi o izvršenju izvoza te se stoga smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članku 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.
(71)
Taj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III.(definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi.
(72)
Nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni faktori koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za ostvarivanje koristi iz programa DDS neovisno o tome uvozi li ulazne materijale ili ne. Da bi ostvario koristi, dovoljno je da izvoznik izvozi robu i ne mora dokazivati da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali imaju pravo na koristi od DDS-a.
(73)
To je potvrđeno okružnicom Vlade Indije br. 24/2001 u kojoj se jasno navodi da „[stope povrata carine] nisu povezane sa stvarnim načinom potrošnje ulaznih sirovina i konkretnim posljedicama za ulazne materijale određenog izvoznika ili pojedinačne pošiljke […]” i nalaže regionalnim vlastima da „timovi na terenu ne trebaju zahtijevati dokaze o stvarno plaćenim carinama za uvezene ili domaće sirovine […] zajedno sa [zahtjevima za povrat] koje podnose izvoznici”.
(74)
S obzirom na navedeno zaključuje se da je program DDS podložan uvođenju kompenzacijskih mjera
(e) Izračun iznosa subvencije
(75)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunavao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je povlastica dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljen izvozni posao prema ovom programu. U tom je trenutku indijska vlada obvezna isplatiti povrat, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji se treba odobriti za taj izvozni posao, indijska vlada više ne odlučuje o tome hoće li odobriti subvenciju. S obzirom na gore navedeno, smatra se primjerenim ocijeniti korist iz DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u svim izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(76)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ti iznosi subvencije dodjeljivani su na temelju ukupnog izvoznog prometa predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(77)
Na temelju navedenog stopa subvencije utvrđena za ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 0,6 %.
12. Program ciljnog tržišta („FMS”)
(a) Pravna osnova
(78)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavlju 3.14. FTP 09-14 i u poglavlju 3.8. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(79)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru FMS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
13. Poticaj za nositelja statusa („SHIS”)
(a) Pravna osnova
(80)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavlju 3.16. FTP 09-14 i u poglavlju 3.10. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(81)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru SHIS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
14. Dokapitalizacija
(82)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao nije ostvario koristi dokapitalizacijom od strane indijske vlade ili regionalnih vlada. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
15. Regionalni programi Vlade Gudžarata
(83)
Potvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji je surađivao nema povezanih društava ili proizvodne pogone u državi Gudžarat. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati regionalne programe Vlade Gudžarata.
16. Iznos subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama
(84)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere utvrđen tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za ispitanog proizvođača izvoznika iznosi 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Program
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionalni program Maharaštre)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Dokapitalizacija
nula
Regionalni programi Gudžarata:
nula
UKUPNO
3,1
(85)
Na temelju raspoloživih podataka, proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije predstavljao je 100 % izvoza sulfanilne kiseline iz Indije u Uniju. Nisu bili raspoloživi podaci koji bi pokazali eventualnu nižu razinu subvencioniranja drugih proizvođača izvoznika.
17. Vjerojatnost nastavka subvencioniranja
(86)
U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitalo se je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka subvencioniranja.
(87)
Utvrđeno je da je indijski izvoznik predmetnog proizvoda koji je surađivao, iako je subvencijska marža utvrđena tijekom ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjere bila niža od one utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka i prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjere, i dalje ostvarivao korist od subvencija indijskih vlasti protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Nema naznaka da će se DDS - glavni program kojim se to društvo trenutačno koristi nakon napuštanja programa EOUS - u doglednoj budućnosti ukinuti. Pod tim uvjetima, jasno je da će izvoznik predmetnog proizvoda i ubuduće nastaviti primati subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
D. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE
1. Proizvodnja Unije i definicija industrije Unije
(88)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod u Uniji proizvodio samo jedan proizvođač iz Unije, koji stoga čini 100 % proizvodnje Unije i predstavlja industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. Potrošnja u Uniji
(89)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju sljedećeg:
-
prodajne količine istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije,
-
količina uvoza sulfanilne kiseline (na razini TARIC-a) na tržište Unije zabilježena u Eurostatu.
(90)
S obzirom na činjenicu da industriju Unije čini samo jedan proizvođač te da postoji samo jedan proizvođač izvoznik iz SAD-a, podaci u sljedećim tablicama moraju se prikazati u indeksiranom obliku kako bi se sačuvala tajnost povjerljivih poslovnih podataka.
Tablica 1.
Potrošnja na tržištu Unije
Opseg (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Potrošnja Unije (2010. = 100)
100
106
106
114
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik
(91)
Ispitnim postupkom pokazalo se da se tržište za sulfanilnu kiselinu postupno povećalo tijekom promatranog razdoblja, a do kraja RRIP-a povećalo se za 14 %.
3. Uvoz iz dotične zemlje
(a) Količina uvoza i tržišni udio
Tablica 2.
Uvoz iz predmetne zemlje
Količina uvoza (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Indija
100
422
187
52
Izvor: Eurostat
Tablica 2. a
Uvoz iz predmetne zemlje
Količina uvoza (rasponi) (15)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Indija
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Izvor: Eurostat
Tablica 3.
Tržišni udio predmetne zemlje
Tržišni udio (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tržišni udio uvoza iz Indije
100
397
177
46
(92)
Tijekom promatranog razdoblja količina uvoza podrijetlom iz Indije smanjila se za 48 %, a njegov tržišni udio tijekom istog razdoblja smanjio se za 54 %.
(b) Cijene uvoza
Tablica 4.
Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetne zemlje
2010.
2011.
2012.
RIPR
Indeks cijena uvoza iz Indije (2010. = 100)
100
79
84
92
Izvor: Eurostat
Tablica 4.a
Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetne zemlje
2010.
2011.
2012.
RIPR
Rasponi cijena uvoza iz Indije
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Izvor: Eurostat
(93)
Prosječna cijena predmetnog proizvoda iz Indije smanjila se u 2011. za 21 %, a otad je postupno rasla no i dalje je bila niža za 8 % od razine cijena u 2010.
(c) Razina snižavanja cijena
(94)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da cijene koje je naplaćivao jedini indijski proizvođač koji je surađivao nisu snižavale cijene proizvođača iz Unije. Radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, ne mogu se otkriti točni rezultati, no utvrđeno je da je prodaja ispod cijene iznosila -20 % do -40 %.
(95)
Nakon objave i primjedbi proizvođača iz Unije od Komisije je zatraženo da na temelju podataka Eurostata izračuna moguće snižavanje cijene za preostali dio indijskog uvoza. Prema tim podacima nije utvrđeno snižavanje cijene u odnosu na taj uvoz, stoga se mogu potvrditi nalazi iz uvodne izjave 94.
4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(96)
Uz iznimku tri zanemarive transakcije (u 2010. i 2011. iz Švicarske i jedne iz Malezije 2012.), sav uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja tijekom promatranog razdoblja potječe iz NRK-a i SAD-a.
Tablica 5.
Uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz SAD-a (indeks)
100
267
253
299
Tržišni udio uvoza iz SAD-a (indeks)
100
180
171
188
Prosječne cijene uvoza iz SAD-a (indeks)
100
95
101
102
Količina uvoza iz Kine (indeks)
100
77
14
1
Tržišni udio uvoza iz Kine (indeks)
100
73
13
1
Prosječne cijene uvoza iz Kine (indeks)
100
92
104
164
Izvor: Eurostat
(97)
Opseg uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a smanjio se između 2010. i RRIP-a za 99 %, a njihov se tržišni udio u istom razdoblju također smanjio za 99 %.
(98)
Prosječna cijena uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a lagano se smanjila 2011. za 8 %, zatim je pokazivala trend rasta, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije vrlo naglo se povećala za 64 %.
(99)
Tijekom promatranog razdoblja količina i tržišni udio uvoza sulfanilne kiseline iz SAD-a znatno su se povećali, za 199 % odnosno 88 %. Budući da je tržišni udio industrije Unije tijekom istog razdoblja ostao relativno stabilan, tržišni udio koji su izgubili kineski i indijski uvoznici zamijenjen je uvozom iz SAD-a.
(100)
Razina cijena uvoza iz SAD-a tijekom promatranog razdoblja ostala je prilično stabilna i u istom rasponu kao i cijene proizvođača iz Unije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za uvoz iz SAD-a nije utvrđeno nelojalno sniženje cijena.
5. Stanje industrije Unije
(101)
U skladu s člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe ispitivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom promatranog razdoblja.
(102)
Radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, podatke o dva proizvođača koja čine industriju Zajednice trebalo je prikazati u indeksiranom obliku.
5.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
Tablica 6.
Proizvodnja, kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodnja u tonama (indeks)
100
87
99
107
Kapacitet u tonama (indeks)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta (indeks)
100
87
99
107
Izvor: Odgovori na upitnike
(103)
Proizvodnja industrije Unije bila je tijekom ispitnog postupka revizije 7 % viša od razine zabilježene na početku promatranog razdoblja. Kapacitet industrije Unije nije se promijenio tijekom promatranog razdoblja, stoga se stopa iskorištenosti kapaciteta promijenila na isti način kao i proizvodnja, tj. povećala se za 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(104)
Treba napomenuti da je industrija Unije tijekom promatranog razdoblja zadržala zadovoljavajuću razinu iskorištenosti kapaciteta, uz iznimku 2011., a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspjela je postići optimalnu razinu.
(105)
Nakon objave industrija Unije potvrdila je da je tijekom promatranog razdoblja optimalnu razinu iskorištenosti kapaciteta ostvarila samo tijekom RIPR-a što pokazuje da je njezin oporavak počeo nedavno i da je još uvijek nestabilan.
(106)
Ovom primjedbom u procjeni Komisije ne mijenjaju se zaključci uvodne izjave 104. koji ni na koji način nisu u suprotnosti s primjedbama industrije Unije.
5.2. Završne zalihe
Tablica 7.
Količina završnih zaliha
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe u tonama (indeks)
100
576
328
171
Izvor: Odgovori na upitnike
(107)
Razine zaliha industrije Unije na kraju godine naglo su se povećale u 2011., a nakon toga počele su se smanjivati, ali su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje ostale 71 % iznad razine u 2010. U svakom slučaju, razina završnih zaliha, utvrđena na temelju količine proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, manja je od jednomjesečne proizvodnje.
5.3. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 8.
Obujam prodaje i tržišni udio
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prodajne količine u tonama (indeks)
100
70
97
104
Tržišni udio % (indeks)
100
66
92
92
Izvor: Odgovori na upitnike
(108)
Prodajne količine industrije Unije povećale su se za 4 % u odnosu na razine s početka promatranog razdoblja. Tijekom 2011. došlo je do naglog pada, nakon čega slijedi stabilno povećanje.
(109)
Uspješnost industrije Unije izražena tržišnim udjelom tijekom promatranog razdoblja može se smatrati stabilnom, uz iznimku 2011., kada se tržišni udio industrije Unije, slično kao i njezina prodaja, smanjio. U godinama nakon toga prodaja i tržišni udio nastavili su rasti. Usprkos tome što je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio proizvođača iz Unije bio neznatno ispod razine u 2010., treba napomenuti da je industrija Unije i dalje uspijevala ostvariti koristi od rasta potrošnje u Uniji te je tijekom cijelog promatranog razdoblja držala dominantni položaj na tržištu Unije.
(110)
U svojem podnesku nakon objave industrija Unije tvrdila je da je njezin tržišni udio vrlo nestabilan zbog činjenice da je sulfanilna kiselina robni proizvod osjetljiv na cijenu te je navela primjer iz 2011. kada je tržišni udio industrije Unije naglo pao.
(111)
U tom smislu treba istaknuti da se gubitak tržišnog udjela 2011. podudarao s povećanjem cijene proizvođača iz Unije u suprotnosti s tadašnjim kretanjima na tržištu. Doista, ispitnim postupkom potvrđeno je da su se tijekom 2011. uvozne cijene iz svih zemalja smanjile od 5 % do 20 %. Potrebno je napomenuti i da dostupni statistički podatci pokazuju da je tržišni udio koji je izgubio proizvođač iz Unije uglavnom preuzeo uvoznik iz SAD-a.
5.4. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
Tablica 9.
Prodajne cijene
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječna prodajna cijena EUR/tona (indeks)
100
109
108
112
Izvor: Odgovori na upitnike
(112)
Prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije povećale su se za 12 % tijekom promatranog razdoblja zbog prenošenja povećanja cijene osnovne sirovine (anilin).
5.5. Zapošljavanje i produktivnost
Tablica 10.
Zapošljavanje i produktivnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Zaposlenost (indeks)
100
100
117
117
Radna produktivnost (indeks)
100
88
85
91
Prosječan trošak rada (indeks)
100
105
102
116
Izvor: Odgovori na upitnike
(113)
Zaposlenost u ekvivalentima punog radnog vremena povećala se za 17 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prosječni troškovi rada povećavali su se tijekom promatranog razdoblja, a u usporedbi s 2010. tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije povećali su se za 16 %. S obzirom na to da se produktivnost povećala samo za 7 %, kako se navodi u uvodnoj izjavi 103., radna produktivnost smanjila se u promatranom razdoblju za 9 %.
5.6. Profitabilnost
Tablica 11.
Profitabilnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost (indeks)
100
96
20
65
Izvor: Odgovori na upitnike
(114)
Profitabilnost industrije Unije za istovjetni proizvod smanjila se tijekom promatranog razdoblja te je prema tvrdnjama industrije Unije bila neznatno ispod optimalne razine, premda je potrebno naglasiti da je tijekom promatranog razdoblja i dalje bila pozitivna.
(115)
Smanjenje profitabilnosti uglavnom je uzrokovano povećanjem prosječnog troška proizvodnje, koji se povećao za 20 % između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije, a koje se nije moglo u potpunosti kompenzirati 12 %-tnim povećanjem prodajnih cijena, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 112.
5.7 Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
Tablica 12.
Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ulaganja (indeks)
-
100
133
57
Povrat ulaganja (indeks)
100
86
30
103
Novčani tok (indeks)
100
116
68
82
(116)
Ispitivanjem je utvrđeno da industrija Unije u 2010. nije mogla ulagati. Slijedom toga, ulaganja u proizvodnju sulfanilne kiseline smanjila su se od 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije za 43 %, a njihov apsolutni iznos može se smatrati niskim i odnosi se uglavnom na djelatnosti održavanja. Ti su nalazi u skladu s povratom na ulaganja i niskom profitabilnošću ostvarenima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(117)
Povrat ulaganja blisko je pratio kretanje profitabilnosti u 2011. i 2012. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije poboljšao se povrat ulaganja te je zbog povećanja profitabilnosti od 2012. do razdoblja ispitnog postupka revizije dostigao razinu iz 2010.
(118)
Novčani tok je fluktuirao, ali je tijekom cijelog promatranog razdoblja ostao pozitivan. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije novčani tok smanjio se za 18 % u odnosu na razinu iz 2010. Industrija Unije tijekom promatranog razdoblja nije imala nikakvih problema pri prikupljanju kapitala.
5.8 Visina konkretnog iznosa subvencijske marže i oporavak od prošlog subvencioniranja
(119)
Kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 84., subvencijska marža tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije bila znatna, iako je bila iznad razine de minimis.
(120)
Uzimajući u obzir povećanje prodajnih količina, cijena i stopu iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, može se zaključiti da su mjere bile uspješne i da se industrija Unije tijekom promatranog razdoblja oporavila od posljedica prethodnog subvencioniranja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uočeno je određeno smanjenje nekih pokazatelja štete, primjerice profitabilnosti i tržišnog udjela, ali to se ne može pripisati uvozu iz predmetnih zemalja zbog njegove vrlo niske razine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U svakom slučaju, pokazatelji štete koji su se razvili negativno i dalje upućuju na održivo stanje u industriji Unije.
6. Zaključak o stanju industrije Unije
(121)
Ispitivanjem je utvrđeno da je uvoz predmetnog proizvoda iz Indije pao na vrlo nisku razinu. Tržišni udio industrije Unije zadržao se na prilično stabilnoj razini, a tržišni udio koji su izgubili izvoznici iz predmetne zemlje preuzeo je uvoz iz SAD-a uz cjenovnu razinu sličnu onoj industriji Unije. Industrija Unije mogla je povećati svoju prodaju, prosječnu prodajnu cijenu i ostvariti gotovo optimalnu stopu iskorištenosti kapaciteta.
(122)
Umjeren pad tržišnog udjela i profitabilnosti industrije Unije ne može se pripisati uvozu iz Indije, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 120.
(123)
Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije pretrpjela znatnu štetu.
(124)
Iako je industrija Unije o analizi štete iznijela primjedbe, koje se razmatraju u uvodnim izjavama 95., 105.-106. i 110.-111., prihvatila je glavni zaključak o nepostojanju znatne štete, osobito tijekom RIPR-a.
7. Vjerojatnost ponavljanja štete
(125)
Pri ocjeni vjerojatnosti ponavljanja štete važno je istaknuti da u uvjetima optimalne iskorištenosti kapaciteta - koja je ostvarena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije - industrija Unije ne može zadovoljiti cjelokupnu potrošnju Unije, stoga znatan dio potrošnje Unije treba zadovoljiti uvozom.
(126)
Osim toga, industrija Unije proizvodi samo pročišćenu sulfanilnu kiselinu, što znači da su korisnici koji u svojoj proizvodnji upotrebljavaju tehničku sulfanilnu kiselinu prisiljeni okrenuti se uvozu.
(127)
Nadalje, industrija Unije ima stabilan tržišni udio i svoj proizvod prodaje mnogobrojnim dugogodišnjim kupcima. Ispitnim postupkom utvrđeno je da neki korisnici dobavljače sulfanilne kiseline podvrgavaju strogim i skupim postupcima certificiranja/provjere što otežava promjenu dobavljača.
(128)
Mogući učinak uvoza iz Indije na tržištu Unije analiziran je u tom kontekstu u skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe kako bi se u slučaju isteka mjera ocijenila vjerojatnost ponavljanja štete.
(129)
Kao što je zaključeno u uvodnim izjavama 84.-85. i 87., sulfanilna kiselina uvezena iz Indije i dalje je subvencionirana, a tako će vjerojatno ostati i ubuduće.
(130)
Nalazi ispitnog postupka istodobno upućuju na činjenicu da prisutnost subvencioniranog uvoza iz Indije neće dovesti do ponavljanja štete za industriju Unije. Ta se argumentacija temelji na analizi sljedećih čimbenika:
-
rezervni kapacitet u Indiji,
-
način određivanja cijena indijskih izvoznika,
-
utjecaj razine subvencioniranja na cijene,
-
indijski asortiman proizvoda.
(a) Rezervni kapacitet u Indiji
(131)
Ispitnim postupkom nije utvrđeno postojanje znatnog rezervnog kapaciteta u Indiji.
(132)
Industrija Unije osporila je taj nalaz tvrdnjom da je će vjerojatno doći do povećanja indijskog rezervnog kapaciteta zbog sve veće prisutnosti kineskih proizvoda na indijskom tržištu, pa će se stoga dodatno pojačati i poticaj za okretanje izvozu.
(133)
U tom smislu Komisija napominje da je najveći indijski proizvođač i izvoznik sulfanilne kiseline koji joj je poznat napustio svoj status izvozno orijentirane jedinice (EOU) u 2013., kako se navodi u uvodnoj izjavi 39., jer je namjeravao povećati prodaju na domaćem tržištu. Uvjeti programa EOU ozbiljno bi ograničili prodaju na domaćem tržištu. Društvo je potvrdilo da nije osjetilo pritisak kineskih konkurenata te da indijsko tržište prema njihovim procjenama ima dobre izglede za rast. Stoga nema razloga za pretpostavku da će se zbog navodnog kineskog pritiska na indijskom tržištu rezervni kapacitet indijskih proizvođača u sadašnjosti ili u budućnosti preusmjeriti u Uniju.
(b) Način određivanja cijena indijskih izvoznika
(134)
U pogledu načina određivanja cijena indijskih izvoznika utvrđeno je u uvodnim izjavama 94. i 95. da je tijekom RIPR-a proizvođač izvoznik koji je surađivao, ali i ostali indijski izvoznici, prodavao po cijenama kojima se ne snižavaju razine cijena Unije.
(135)
Industrija Unije tvrdila je da se izvozne cijene društva Kokan temelje na preuzetoj obvezi u vezi s cijenama i da stoga nisu reprezentativne za ostale indijske proizvođače izvoznike. Komisija napominje da su tijekom promatranog razdoblja cijene društva Kokan bile znatno iznad najnižih uvoznih cijena („MIP”) određenih preuzetom obvezom. Prema podatcima Eurostata, prosječne izvozne cijene ostalih indijskih izvoznika bile su tijekom RIPR-a još i više. To znači da su se cijene indijskih izvoznika uključujući društvo Kokan prije temeljile na stanju na tržištu, a ne na preuzetoj obvezi u vezi s cijenom.
(136)
Industrija Unije istaknula je i činjenicu da su se cijene indijskog izvoza u promatranom razdoblju smanjile za 8 % usprkos povećanju cijena glavne sirovine (benzen) za više od 40 % u istom razdoblju. Ispitnim postupkom utvrđeno je da je relativno visoka razina cijena sulfanilne kiseline na tržištu Unije stvorila prostor za sniženje cijene usprkos povećanju troška glavne sirovine. Bez obzira na njegovu važnost kao troškovne komponente, cijenom benzena samom za sebe ne može se objasniti razvoj troškova i cijena proizvoda iz istražnog postupka. Napokon, ispitnim postupkom pokazalo se da indijske izvozne cijene u Uniju nisu bile iznimno niske jer su bile slične indijskim cijenama za izvoz u treće zemlje, koji je bio znatan. Stoga je utvrđeno da trendovi u određivanju cijena konačnog proizvoda (sulfanilna kiselina) i glavne sirovine (benzen) koje navodi industrija Unije nisu proturječni.
(137)
Konačno, industrija Unije navela je i da su indijske izvozne cijene za treće zemlje, konkretno za Tursku, bile niže od onih za EU. Komisija napominje da su podaci koje je dostavilo društvo Kokan pokazali da su i njihove cijene za Tursku bile iznad najnižih uvoznih cijena te da nisu snižavali cijene industrije Unije. Količina izvoza u Tursku društva Kokan bila je iste razine kao i ona na kojoj je industrija Unije utemeljila svoje tvrdnje, stoga su nalazi u pogledu društva Kokan valjani za sav indijski izvoz u Tursku. Na temelju navedenog, navodno drugačije određivanje prodajne cijene indijskih izvoznika za treće zemlje u usporedbi s izvoznom prodajom u EU-u nije potkrijepljeno dostupnim podatcima.
(c) Utjecaj razine subvencioniranja na cijene
(138)
Kako se navodi u uvodnoj izjavi 84., subvencijska marža utvrđena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za indijskog proizvođača koji je surađivao iznosila je 3,1 %. Time se pokazuje silazno kretanje subvencioniranja nakon uvođenja početnih kompenzacijskih mjera 2002.
(139)
Taj pad nije povezan samo s položajem tog konkretnog društva, nego i sa sustavnim promjenama u indijskim programima subvencija. Kao što je objašnjeno u dijelu C ove Uredbe, indijska vlada neke je programe ukinula, a većinu ostalih je smanjila u pogledu koristi trgovačkim društvima. Uvjeti prihvatljivosti i upravni postupci olakšani su samo za jedan ispitivani program - DDS. Zbog toga se društvo Kokan odmah prebacilo na taj program. Međutim, upotreba programa DDS isključuje upotrebu većine ostalih programa (EOU, AAS, FPS, DFIA i FMS). Programom DDS omogućena je za predmetni proizvod neupitno najviša razina subvencije: tijekom RIPR-a 4 % FOB vrijednosti izvoza, a nakon toga je dodatno smanjena na 3 %. Unatoč tom ograničenju razine subvencije, može se očekivati da će se na taj program zbog njegova niskog administrativnog opterećenja prebaciti ili su se već prebacili i ostali proizvođači.
(140)
Komisija je tijekom posljednje dvije godine već uočila takav trend u nekoliko drugih antisubvencijskih ispitnih postupaka u Indiji (16). Stoga se može zaključiti da se nalazi u pogledu društva Kokan, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 139., mogu ekstrapolirati na ostale indijske proizvođače sulfanilne kiseline.
(141)
Uzimajući u obzir razinu subvencija (prema predviđanjima oko 3 % u okviru DDS-a kao glavnog programa) i trenutačne razine izvoznih cijena iz Indije, koje već uključuju subvencije, zaključuje se da te izvozne cijene ne bi snizile cijene industrije Unije čak i kada bi se kompenzacijske mjere ukinule. Stoga se može zaključiti da izvoz iz Indije, čak i kada je subvencioniran, neće nanositi štetu industriji Unije.
(d) Asortiman proizvoda
(142)
Indijski proizvođač izvoznik koji je surađivao (a predstavlja znatan udio indijskog izvoza u Uniju) uglavnom je prodavao tehničku sulfanilnu kiselinu i tu se natjecao prvenstveno s uvozom iz SAD-a i Kine jer industrija Unije ne proizvodi tehničku sulfanilnu kiselinu. Nadalje, u osnovi je sva sulfanilna kiselina koju je društvo Kokan u znatnim količinama izvozilo u Tursku bila sulfanilna kiselina tehničkog razreda.
(143)
Industrija Unije tvrdila je da postoji znatno preklapanje između upotrebe tehničkog razreda i pročišćenog razreda sulfanilne kiseline i stoga znatna međusobna konkurencija ta dva razreda.
(144)
Iako se ne osporava da se oba razreda smatraju jednim jedinstvenim proizvodom, važno je napomenuti da je ispitnim postupkom potvrđeno da je međusobna zamjenjivost u praksi ograničena. Određeni korisnici koji trebaju tehnički razred sulfanilne kiseline ili mu daju prednost u teoriji bi mogli upotrebljavati pročišćeni razred, no zbog znatne razlike u cijeni (20 % - 25 %) to nije gospodarski prihvatljivo. Iz tog se razloga zadržava stav da se prodaja indijskih proizvođača u pogledu tehničkog razreda sulfanilne kiseline uglavnom natječe s proizvodima iz Kine i SAD-a.
8. Zaključak o ponavljanju štete
(145)
S obzirom na nalaze ispitnog postupka objašnjene u prethodnim uvodnim izjavama, zaključuje se da u slučaju ukidanja kompenzacijskih mjera za Indiju kratkoročno i srednjoročno ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete iz Indije.
E. INTERES UNIJE
(146)
Budući da je zaključeno da ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete, nije potrebno utvrditi interes Unije.
F. OKONČANJE KOMPENZACIJSKIH MJERA
(147)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se smatra primjerenim ukinuti postojeće kompenzacijske mjere na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije. Zainteresiranim stranama omogućeno je i da nakon te objave podnesu primjedbe. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(148)
Iz navedenoga slijedi da je potrebno ukinuti kompenzacijske mjere koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije, kao što je predviđeno člankom 18. Osnovne uredbe. Treba staviti izvan snage i Odluku Komisije o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan koja je trenutačno na snazi.
(149)
S obzirom na to da je oporavak industrije Unije počeo nedavno, Komisija će, nakon zahtjeva proizvođača iz Unije, pratiti uvoz predmetnog proizvoda. Nadzor će biti ograničen na razdoblje od dvije godine od objave ove Uredbe.
(150)
Odbor osnovan člankom 25. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Konačna kompenzacijska pristojba na uvoz sulfanilne kiseline trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060) podrijetlom iz Indije ovime se stavlja izvan snage i okončava postupak koji se odnosi na taj uvoz.
2. Odluka Komisije 2006/37/EZ o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. koja je trenutačno na snazi ovime se stavlja van snage.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.