РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 56/2013 НА КОМИСИЯТА
от 16 януари 2013 година
за изменение на приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (1), и по-специално член 23, първа алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 999/2001 се определят правила за превенция, контрол и ликвидиране на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (наричани по-нататък „ТСЕ“) при животните. Той се прилага за производството и пускането на пазара на живи животни и продукти от животински произход, а в някои конкретни случаи - и за износа им.
(2)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 999/2001 се забранява храненето на преживни животни с протеини, добити от животни. С член 7, параграф 2 от посочения регламент обхватът на тази забрана се разширява към животни, различни от преживните, а по отношение на храненето на тези животни с продукти от животински произход забраната се ограничава в съответствие с приложение IV.
(3)
С приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 обхватът на забраната по член 7, параграф 1 се разширява към храненето на непреживни селскостопански животни, с изключение на храненето на месоядни животни, от които се добиват кожи (с козина), включително и с преработен животински протеин (наричан по-нататък „ПЖП“). Чрез дерогация и при специфични условия с приложение IV се разрешава храненето на непреживни селскостопански животни с определен ПЖП.
(4)
С член 11 от Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1774/2002 (Регламент за страничните животински продукти) (2) се забранява храненето на сухоземни животни от даден вид, различни от животните с ценна кожа, с ПЖП, получен от тела или части от тялото на животни от същия вид. Разпоредбите на посочения член забраняват и храненето на риба, отглеждана в развъдници, с ПЖП, получен от тялото или части от тялото на отглеждана в развъдници риба от същия вид.
(5)
На 16 юли 2010 г. беше прието съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Пътна карта относно ТСЕ 2 - Стратегически документ относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии за периода 2010-2015 г.“ (3). В него са набелязани аспекти, по отношение на които могат да се внесат евентуални бъдещи промени в законодателството на Съюза във връзка с ТСЕ. Също така в Съобщението е подчертано, че изменението на разпоредбите по отношение на ТСЕ следва основно да се ръководи от научните становища и техническите аспекти по контрола и прилагането на новите мерки.
(6)
Наред с другото в Съобщението е обърнато внимание на прегледа на настоящите разпоредби във връзка със забраните на фуражи съгласно законодателството на Съюза. Въз основа на две научни становища, изготвени съответно на 24 януари 2007 г. (4) и 17 ноември 2007 г. (5) от Експертната група по биологични опасности (наричана по-нататък „ЕГБО“) към Европейския орган за безопасност на храните (наричан по-нататък „ЕОБХ“), в Съобщението е подчертано, че не са били установени случаи на ТСЕ при непреживни селскостопански животни в естествени условия и че рискът от предаване на спонгиформна енцефалопатия по говедата (наричана по-нататък „СЕГ“) между непреживни животни е незначителен, ако се избягва вътрешновидовото рециклиране. Поради тази причина в Съобщението се заключава, че може да се разгледа възможността за отмяна на забраната за използване на ПЖП от непреживни животни във фуражите за непреживни животни, но без да се премахва действащата забрана на вътрешновидовото рециклиране и само ако съществуват валидирани аналитични техники за определяне на вида животни, от които произхожда ПЖП, и само ако правилно се насочва ПЖП от различни видове.
(7)
На 29 ноември 2010 г. Съветът прие заключения във връзка с посоченото съобщение (6). В тях се отчита ключовото значение на забраната за използване на ПЖП във фуражите за селскостопански животни с оглед превенция на разпространението на СЕГ чрез фуражите, като така забраната има основна роля за намаляване на случаите на тази болест по говедата. Също така Съветът счита, че наличието на ефективни и валидирани изследвания за разграничаване на ПЖП, произхождащ от различни видове, от една страна, и извършването на внимателен анализ на рисковете за здравето на животните и хората при отмяна на забраните, от друга страна, са основни и задължителни предпоставки, за да се разреши отново използването на преработени животински протеини от непреживни животни за храна на непреживни животни от други видове.
(8)
На 9 декември 2010 г. ЕГБО към ЕОБХ прие научно становище във връзка с прегледа на количествената оценка на риска (наричана по-нататък „КОР“) от СЕГ, дължащ се на преработени животински протеини (7). В него се заключава, че „въз основа на данните от наблюдението през 2009 г. на СЕГ в Съюза, при допускане на замърсяване от 0,1 % (границата на откриване за ПЖП във фуражите) с ПЖП от непреживни животни и според модела на ЕОБХ за КОР по отношение на ПЖП, очакваният общ среден брой инфекциозни агенти, които биха могли да проникнат във фуражите за говеда в Съюза за една година, би възлизал на 0,2 орални инфекциозни дози за 50 % при говедата“. Според ЕГБО „това би означавало, че може да се очаква на година в Съюза да има по-малко от едно допълнително заразено със СЕГ животно в популацията от говеда, като доверителният интервал ще е над 95 %“.
(9)
В резолюцията на Европейския парламент от 8 март 2011 г. относно дефицита на протеинови култури в ЕС: намиране на решение на един отдавна съществуващ проблем (8), се призовава Комисията да представи законодателно предложение пред Парламента и Съвета, с което да се разреши използването на ПЖП от отпадъци от клане на животни за производството на фуражи за едностомашни животни (свине и домашни птици), при условие че съставките произхождат от месо, одобрено за консумация от човека, и при пълно спазване и контрол на забраната за вътрешновидовото рециклиране и принудителния канибализъм.
(10)
По-конкретно, предвид съществуващия дефицит на протеинови култури в Съюза, с резолюцията на Европейския парламент от 6 юли 2011 г. относно законодателството на ЕС относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) и свързания с тях контрол върху фуражите и храните - прилагане и перспективи (9), се подкрепя намерението на Комисията да отмени разпоредбите в законодателството на Съюза, които забраняват храненето на непреживни животни с ПЖП, при условие че се касае за нетревопасни животни и се спазват определени условия.
(11)
В посочената резолюция се обръща внимание на това, че производствените и стерилизационните методи, използвани за ПЖП, трябва да отговарят на най-високите норми за безопасност и на правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1069/2009, и да се основават на най-новите и безопасни съществуващи технологии. В нея се призовава за запазване на съществуващите забрани на вътрешновидовото рециклиране, за цялостно отделяне на производствените вериги на ПЖП, получен от различни видове, за контрол от компетентните органи в държавите членки на отделянето на тези производствени вериги и за извършване на одит от Комисията. Освен това в Резолюцията се заявява, че преди отмяна на забраната по отношение на фуражите, трябва да се въведе надежден метод за всеки отделен вид, за да се идентифицира животинският вид, от който произхождат протеините във фуражите за животните, съдържащи ПЖП, така че да могат да се изключат вътрешновидовото рециклиране и наличието на ПЖП и да се забрани производството на ПЖП от материали от категория 1 или 2, а за производството на ПЖП да се използват единствено материали от категория 3, които са годни за консумация от човека. В Резолюцията се отхвърля използването на ПЖП, получен от непреживни или преживни животни, във фуражи за преживни животни.
(12)
На 9 март 2012 г. референтната лаборатория на Европейския съюз за животински протеини в хранителните смески валидира нов диагностичен метод на базата на ДНК за откриване на много ниско ниво на материал от преживни животни, който може да присъства във фуражите (10). Методът може да се използва за извършване на рутинния контрол на ПЖП и комбинирания фураж, съдържащ ПЖП, за да се проверява за липсата на протеини от преживни животни.
(13)
Понастоящем няма валидиран диагностичен метод, с който да се открива наличието на материал от свине или домашни птици във фуражите. По тази причина не би било възможно да се осъществява контрол върху правилното прилагане на забраната на вътрешновидовото рециклиране, ако отново се разрешат използването на ПЖП от свине във фуражите за домашни птици и използването на преработени животински протеини от домашни птици във фуражите за свине.
(14)
Производството на аквакултури не поражда никакви опасения по отношение на спазването на забраната на вътрешновидовото рециклиране, тъй като настоящите изисквания към веригата за използване на рибно брашно във фуражите за аквакултурни животни вече доказаха ефективността си.
(15)
По тази причина, освен рибното брашно и комбинирания фураж с рибно брашно, които вече са разрешени за хранене на непреживни животни, ПЖП от непреживни животни и фуражните продукти с такъв ПЖП следва отново да се разрешат при храненето на аквакултурните животни. При събирането, транспортирането и преработката на тези продукти следва да се прилагат стриктни изисквания, за да се избегне рискът от кръстосано замърсяване с протеин от преживни животни. Освен това следва редовно да се вземат проби и да се извършва анализ на ПЖП и комбинирания фураж с такъв ПЖП, за да се проверява за липсата на кръстосано замърсяване с протеини от преживни животни.
(16)
Поради това следва да се отмени забраната за хранене на аквакултурните животни с ПЖП от непреживни животни, установена в приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001. За по-голяма яснота на законодателството на Съюза е целесъобразно да се замени цялото приложение IV с текста на приложение IV, така както е формулиран в приложението към настоящия регламент.
(17)
Точка 1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 съдържа препратки към определения на фуражни продукти и непредназначени за консумация от човека странични животински продукти, установени в правни актове на Съюза, които вече са отменени. С оглед на яснотата на законодателството на Съюза тези позовавания следва да се заменят с препратки към съответните определения в действащи правни актове. Поради това приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 следва да се измени в съответствие с приложението към настоящия регламент.
(18)
Тъй като държавите членки и икономическите оператори във фуражния сектор се нуждаят от достатъчно време, за да приведат процедурите си за контрол в съответствие с въведените с настоящия регламент нови изисквания, той не следва да се прилага веднага след влизането му в сила.
(19)
Поради това Регламент (ЕО) № 999/2001 следва съответно да бъде изменен.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юни 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 16 януари 2013 година.
32013R0056
L 021/3
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
16.01.2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 56/2013
od 16. siječnja 2013.
o izmjeni priloga I. i IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih spongiformnih encefalopatija
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o utvrđivanju pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih spongiformnih encefalopatija (1), a posebno prvi stavak njezinoga članka 23.,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 999/2001 propisuju se pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih encefalopatija (TSE) kod životinja. Primjenjuje se na proizvodnju i stavljanje na tržište živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla i u nekim specifičnim slučajevima na njihov izvoz.
(2)
Člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 999/2001 predviđa se da je zabranjena hranidba preživača bjelančevinama podrijetlom od životinja. Člankom 7. stavkom 2. te Uredbe proširuje se zabrana na životinje koje nisu preživači i ograničava se zabrana u pogledu hranidbe tih životinja proizvodima životinjskog podrijetla u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi.
(3)
Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001 proširuje se zabrana predviđena člankom 7. stavkom 1. na hranidbu nepreživača iz uzgoja uz izuzetak hranidbe mesojeda za proizvodnju krzna, inter alia, prerađenim životinjskim bjelančevinama (PAP). Prilogom IV., s odstupanjem i pod posebnim uvjetima, dozvoljava se hranidba nepreživača iz uzgoja s određenim prerađenim životinjskim bjelančevinama.
(4)
Člankom 11. Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla) (2) zabranjuje se hranidba kopnenih životinja određene vrste osim krznaša s prerađenim životinjskim bjelančevinama dobivenim od tijela ili dijelova tijela iste životinjske vrste. Tim se člankom također zabranjuje hranidba riba iz uzgoja prerađenim životinjskim bjelančevinama dobivenim od tijela ili dijelova tijela ribe iz uzgoja iste vrste.
(5)
Priopćenje Komisije Europskom parlamentu i Vijeću - The TSE Road Map 2 - Strateški dokument o transmisivnim spongiformnim encefalopatijama za 2010.-2015. (3) doneseno je 16. srpnja 2010. U tom priopćenju određeni su dijelovi zakonodavstva Unije na području TSE koji bi se mogli izmijeniti u budućnosti. Također je naglašeno da se svaka revizija TSE pravila mora temeljiti prvenstveno na znanstvenom mišljenju i tehničkim pitanjima koja se odnose na nadzor i provođenje novih mjera.
(6)
To priopćenje uključuje, inter alia, reviziju trenutačnih pravila o zabrani hranidbe propisanih zakonodavstvom Unije. Na temelju sadržaja dva znanstvena mišljenja koja je izdao Odbor za biološke opasnosti (BIOHAZ) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) 24. siječnja 2007. (4) i 17. studenoga 2007. (5), priopćenjem se potvrđuje da niti jedna pojava TSE nije bila identificirana kod nepreživača iz uzgoja u prirodnim uvjetima i da je rizik prijenosa goveđe spongiformne encefalopatije (GSE) s nepreživača na nepreživače zanemariv, ako se izbjegava recikliranje unutar iste vrste. U skladu s tim, u priopćenju se zaključuje da se može razmatrati ukidanje zabrane korištenja prerađenih bjelančevina životinjskog podrijetla dobivenih od nepreživača u hrani za životinje za nepreživače, ali bez ukidanja postojeće zabrane recikliranja unutar iste vrste i samo ako su dostupne validirane analitičke tehnike za određivanje vrste podrijetla prerađenih životinjskih bjelančevina i ako postoji pravilna raspodjela prerađenih bjelančevina životinjskog podrijetla od različitih vrsta.
(7)
Vijeće je 29. studenoga 2010. donijelo zaključke o tom priopćenju (6). U tim zaključcima prepoznat je osnovni značaj zabrane korištenja prerađenih bjelančevina životinjskog podrijetla u hrani za životinje za životinje iz uzgoja za sprečavanje cirkulacije BSE putem hranidbenog lanca i stoga ta zabrana ima ključnu ulogu u smanjenju učestalosti te bolesti kod populacije goveda. Osim toga, Vijeće u navedenim zaključcima misli da bi preduvjet za bilo koje ponovno uvođenje prerađenih životinjskih bjelančevina od nepreživača u hranu za životinje za druge vrste nepreživača morali biti učinkoviti i validirani testovi za razlikovanje između prerađenih životinjskih bjelančevina dobivenih od različitih vrsta i temeljita analiza rizika povezana s olabavljivanjem propisa na području zdravlja životinja i javnog zdravlja.
(8)
Odbor BIOHAZ EFSA-e usvojio je 9. prosinca 2010. znanstveno mišljenje o reviziji kvantitativne procjene rizika (QRA) od GSE koje predstavljaju prerađene životinjske bjelančevine (PAP) (7). Odbor je zaključio da „na temelju podataka o nadzoru GSE u Uniji iz 2009. pod pretpostavkom kontaminacije od 0,1 % (granica otkrivanja PAP u hrani za životinje) prerađenih životinjskih bjelančevina dobivenih od nepreživača i u skladu s modelom kvantitativne procjene rizika za prerađene životinjske bjelančevine EFSA-e, procijenjena prosječna ukupna zaraza s GSE koja bi mogla ući u hranu za goveda u Uniji bila bi 0,2 puta infektivne oralne doze kod 50 % goveda.” Procjenjuje se „da bi to značilo da se s više od 95 % pouzdanosti očekuje manje od jedne dodatne životinje inficirane s GSE u populaciji goveda u Uniji na godinu.”
(9)
Rezolucijom Europskog parlamenta od 8. ožujka 2011. o manjku bjelančevina u EU: kako riješiti taj dugotrajni problem (8) poziva se Komisiju da Parlamentu i Vijeću podnese zakonodavni prijedlog koji dozvoljava uporabu PAP od klaoničkog otpada za proizvodnju krmiva za monogastrične životinje (svinje i perad) pod uvjetom da sastojci potječu od mesa koje je bilo odobreno za prehranu ljudi i da se u cijelosti provodi i kontrolira zabrana recikliranja unutar iste životinjske vrste i prisilnog kanibalizma.
(10)
Rezolucijom Europskog parlamenta od 6. srpnja 2011. o zakonodavstvu EU-a o transmisivnim spongiformnim encefalopatijama (TSE) i o povezanim kontrolama hrane i hrane za životinje - provedba i izgledi (9) podržava se, posebno s obzirom na postojeći manjak bjelančevina u Uniji, namjera Komisije za ukidanje odredbi zakonodavstva Unije kojima se zabranjuje hranidba nepreživača s prerađenim životinjskim bjelančevinama pod uvjetom da se to odnosi na nebiljojede i pod određenim uvjetima.
(11)
Tom se rezolucijom poziva da proizvodne i sterilizacijske metode koje se koriste za prerađene životinjske bjelančevine moraju biti u skladu s najstrožim sigurnosnim standardima i s pravilima iz Uredbe (EZ) br. 1069/2009 i na korištenje najnovijih i najsigurnijih raspoloživih tehnologija. Poziva se da postojeće zabrane o recikliranju unutar iste vrste ostanu na snazi, da proizvodni kanali PAP dobivenih od različitih vrsta budu potpuno odvojeni i da odvajanje takvih proizvodnih kanala kontroliraju nadležna tijela u državama članicama, a da reviziju vrši Komisija. Osim toga u njoj se navodi da se prije ukidanja zabrane uvede pouzdana metoda za pojedine životinjske vrste kojom je moguće identificirati vrstu podrijetla bjelančevina u hrani za životinje koja sadrži PAP tako da je moguće isključiti recikliranje unutar iste vrste i prisutnost PAP, da se proizvodnja PAP od materijala kategorije 1 ili 2 zabrane i da se za proizvodnju PAP koriste samo materijali kategorije 3 koji su primjereni za prehranu ljudi. Navedenom se rezolucijom odbacuje korištenje PAP dobivenih od nepreživača ili preživača u hrani za životinje za preživače.
(12)
Referentni laboratorij Europske unije za bjelančevine životinjskog podrijetla u hrani za životinje (EURL-AP) validirao je 9. ožujka 2012. novu dijagnostičku metodu na temelju DNA s kojom je moguće otkriti vrlo nisku razinu materijala dobivenog od preživača u hrani za životinje (10). Ta se metoda može koristiti pri vršenju rutinskih kontrola PAP i krmnih smjesa koje sadrže PAP kako bi se provjerila odsutnost bjelančevina podrijetlom od preživača.
(13)
Trenutačno nije dostupna niti jedna validirana dijagnostička metoda kojom je moguće otkriti prisutnost materijala dobivenih od svinja ili peradi. Stoga ne bi bilo moguće kontrolirati ispravnu provedbu zabrane recikliranja unutar iste vrste, ako bi bila ponovno dozvoljena uporaba PAP dobivenih od svinja u hrani za perad i uporaba PAP dobivenih od peradi u hrani za svinje.
(14)
Proizvodnja akvakulture ne predstavlja nikakav problem po pitanju sukladnosti sa zabranom recikliranja unutar iste vrste, jer su se postojeći zahtjevi po pitanju distribucije za korištenje ribljeg brašna u hrani za životinje akvakulture već pokazali kao učinkoviti.
(15)
Uz izuzetak ribljeg brašna i krmnih smjesa koje sadrže riblje brašno, koji su već odobreni za hranidbu nepreživača, potrebno je ponovno dozvoliti PAP dobivene od nepreživača i hranu za životinje koja sadrži takve PAP za hranidbu životinja akvakulture. Stroži zahtjevi moraju se primjenjivati tijekom sakupljanja, prijevoza i prerade takvih proizvoda kako bi se izbjegao svaki rizik međusobne kontaminacije s bjelančevinama preživača. Osim toga, trebalo bi provoditi redovito uzorkovanje i analize PAP i krmnih smjesa koje sadrže te PAP kako bi se provjerila odsutnost međusobne kontaminacije bjelančevinama preživača.
(16)
Trebalo bi stoga izbrisati zabranu hranidbe životinja akvakulture s PAP podrijetlom od nepreživača kako je propisano u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001. Zbog jasnoće zakonodavstva Unije primjereno je zamijeniti cijeli Prilog IV. Prilogom IV. iz Priloga ovoj Uredbi.
(17)
Točka 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 999/2001 upućuje na definicije hrane za životinje i nusproizvoda životinjskog podrijetla koji nisu namijenjeni prehrani ljudi iz pravnih akata Unije koji su u međuvremenu stavljeni izvan snage. Zbog jasnoće zakonodavstva Unije potrebno je ta upućivanja zamijeniti upućivanjima na odgovarajuće definicije sadržane u pravnim aktima na snazi. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 999/2001 trebalo bi stoga izmijeniti u skladu s ovom Uredbom.
(18)
S obzirom da države članice i gospodarski subjekti iz sektora hrane za životinje trebaju dovoljno vremena za prilagodbu svojih postupaka kontrole novim zahtjevima koje uvodi ova Uredba, ova Uredba se ne bi trebala primjenjivati odmah nakon njenog stupanja na snagu.
(19)
Uredbu (EZ) br. 999/2001 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(20)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilozi I. i IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. lipnja 2013.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. siječnja 2013.