РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 904/2014
оd 20. kolovoza 2014.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja s državama članicama,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 29. studenoga 2013. antidampinški istražni postupak u vezi s uvozom mononatrij-glutamata podrijetlom iz Indonezije u Uniju („dotična zemlja”). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).
(2)
Istog datuma Komisija je najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna uredba”) u vezi s konačnim antidampinškim mjerama koje su na snazi za uvoz mononatrij-glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”) objavom obavijesti u Službenom listu Europske unije (3).
(3)
Komisija je pokrenula istražni postupak nakon pritužbe koju je 16. listopada 2013. podnijelo društvo Ajinomoto Foods Europe SAS („podnositelj pritužbe”), jedini proizvođač mononatrij-glutamata iz Unije koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje mononatrij-glutamata u Uniji. Pritužba je sadržavala uvjerljive dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti koji su se smatrali dostatnima da se opravda pokretanje istražnog postupka.
1.2. Zainteresirane strane
(4)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u istražnom postupku. Nadalje, Komisija je o pokretanju istražnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, poznate proizvođače izvoznike i indonezijska nadležna tijela, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje.
(5)
Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje istražnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja Glavne uprave („GU”) za trgovinu.
(6)
Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka. Saslušanje je odobreno svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile i dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša.
(a) Uzorkovanje
(7)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji i nepovezanih uvoznika koji su uključeni u istražni postupak te radi dovršetka istražnog postupka unutar propisanog roka, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavila da je odlučila ograničiti proizvođače izvoznike i nepovezane uvoznike na koje će se odnositi istražni postupak na razuman broj odabirom uzorka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe (taj se postupak naziva i „uzorkovanje”).
1. Uzorkovanje nepovezanih uvoznika
(8)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da se jave Komisiji i dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
Četrnaest nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju i zemljopisnog položaja u Uniji odabrala uzorak od troje uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim zainteresiranim uvoznicima. Nije bilo nikakvih primjedbi.
(10)
Nakon toga samo je jedno od triju društava odabranih u uzorku surađivalo na način da je predalo odgovor na upitnike.
2. Uzorkovanje proizvođača izvoznika iz Indonezije
(11)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Indonezije zatražila da se jave Komisiji i dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(12)
Četvero proizvođača izvoznika iz dotične zemlje dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uvrštenje u uzorak. S obzirom na mali broj proizvođača izvoznika, Komisija je odlučila da uzorkovanje nije potrebno.
(b) Odgovori na upitnik i suradnja
(13)
Komisija je poslala upitnike jedinom proizvođaču iz Unije, četirima proizvođačima izvoznicima u uzorku, trima nepovezanim izvoznicima u uzorku i trideset trima identificiranim korisnicima u Uniji.
(14)
Odgovori na upitnike pristigli su od jedinog proizvođača iz Unije, jednog od troje nepovezanih uvoznika u uzorku, jednog trgovca, troje od četvero poznatih proizvođača izvoznika i od petero korisnika.
(15)
Istražnim postupkom se pokazalo da je proizvođač izvoznik u uzorku koji ne surađuje povezan s drugim proizvođačem izvoznikom u uzorku koji surađuje slanjem odgovora na upitnike.
(16)
Proizvođač izvoznik koji surađuje, naveden u uvodnoj izjavi 15., tvrdio je da se ne bi trebao smatrati povezanim s proizvođačem izvoznikom koji ne surađuje jer nijedno od društava nema utjecaj na donošenje odluka drugoga. Nadalje, proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da ne može prisiliti proizvođača izvoznika koji ne surađuje da odgovori na upitnik. Istražni je postupak pokazao da su oba društva u vlasništvu istih dioničara. Stoga se smatralo da su povezani u smislu članka 143. stavka 1. točke (d) Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (4) o utvrđivanju odredaba za provedbu Carinskog zakonika Zajednice („Carinski zakonik”).
(17)
Treći proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da postoji još jedan proizvođač dotičnog proizvoda iz Indonezije koji pripada skupini navedenoj u uvodnoj izjavi 16., no koji se nije javio. Iako takav proizvođač zaista postoji, tijekom istražnog postupka na temelju podataka Eurostata i drugih dostupnih izvora nisu pronađeni dokazi da je taj proizvođač izvozio u Uniju tijekom dotičnog razdoblja. Stoga se od ovog društva nije tražilo da se javi ili da dostavi podatke tražene u upitnicima koji su namijenjeni proizvođačima izvoznicima. Nadalje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 48., za sve proizvođače iz dotične zemlje koji nisu surađivali uvedena je stopa preostale pristojbe. Navedena preostala pristojba temelji se na članku 18. Osnovne uredbe te se primjenjuje na „sva ostala društva”.
(c) Posjeti radi provjere
(18)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za potrebe privremenog utvrđivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije.
(19)
Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
Proizvođači iz Unije
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francuska
Uvoznici
-
Falken Trade, Olsztyn, Poljska
Korisnici
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemska
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemska
Proizvođači izvoznici iz Indonezije
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonezija
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonezija
Povezani uvoznici iz Unije
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Njemačka
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemska
Povezani trgovac iz Hong Konga
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Razdoblje istražnog postupka i promatrano razdoblje
(20)
Istražnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje istražnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2010. do kraja razdoblja istražnog postupka („promatrano razdoblje”) (5).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(21)
Dotični je proizvod mononatrij-glutamat („MNG”) podrijetlom iz Indonezije, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2922 42 00 („dotični proizvod”). MNG je aditiv hrani te se uglavnom upotrebljava kao pojačivač okusa u juhama, bujonima, jelima od ribe i mesa, mješavinama začina i gotovoj hrani. Proizvodi se u obliku bijelog bezmirisnog kristala raznih veličina. MNG se upotrebljava i u kemijskoj industriji za primjenu u neprehrambenim proizvodima kao što su deterdženti.
(22)
Uglavnom se proizvodi fermentacijom šećera iz raznih izvora (kukuruzni škrob, škrob od tapioke, šećerni sirup, melasa šećerne trske i melasa šećerne repe).
2.2. Istovjetni proizvod
(23)
Istražni postupak je pokazao da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indonezije, kao i proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne upotrebe.
(24)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da postoji značajna razlika u kvaliteti između mononatrij-glutamata koji se proizvodi u Indoneziji i mononatrij-glutamata koji se proizvodi u Uniji. Uz to je tvrdila da zbog razlike u kvaliteti mononatrij-glutamat koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije i mononatrij-glutamat koji se uvozi iz Indonezije nisu zamjenjivi te se stoga ne bi trebali smatrati istovjetnima. Ova tvrdnja nije dokazana te je u suprotnosti s nalazima istražnog postupka kojim nisu otkrivene razlike u kvaliteti između mononatrij-glutamata proizvedenog u Indoneziji i mononatrij-glutamata proizvedenog u Uniji. Točnije, nekoliko korisnika kupovalo je mononatrij-glutamat od industrije Unije i iz Indonezije i upotrebljavalo ga za iste ili slične primjene. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(25)
Na temelju prethodno navedenog se dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indonezije, kao i proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji u ovoj fazi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Uobičajena vrijednost
(26)
Komisija je prvo ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji surađuje reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Smatra se da je domaća prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku iznosi najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja istražnog postupka. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika koji surađuje na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(27)
Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju.
(28)
Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja svakog proizvođača izvoznika koji surađuje na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nepovezanim kupcima tijekom razdoblja istražnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje jednake ili usporedive vrste proizvoda u Uniji. Komisija je ustanovila da se proizvod proizvođača izvoznika koji surađuju iz Indonezije prodavao u reprezentativnim količinama na indonezijskom tržištu u usporedbi s dotičnim proizvodom koji isti proizvođači izvoznici izvoze u Uniju.
(29)
Nakon toga Komisija je ispitala može li se za domaću prodaju svakog proizvođača izvoznika smatrati da je provedena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. Pritom je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udjel profitabilne prodaje nepovezanim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja istražnog postupka.
(30)
Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili ne ako:
1.
obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni koja je jednaka ili viša od izračunanog troška proizvodnje čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i
2.
je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda bila jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.
(31)
U ovom je slučaju domaća prodaja svih proizvođača izvoznika bila profitabilna, a ponderirana prosječna prodajna cijena bila je viša od troška proizvodnje svih vrsta proizvoda. U skladu s navedenim za sve proizvođače izvoznike koji surađuju uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirana prosječna vrijednost cijena svih domaćih prodaja tijekom razdoblja istražnog postupka.
3.2. Izvozna cijena
(32)
Proizvođači izvoznici koji surađuju izvozili su u Uniju izravno nepovezanim kupcima ili preko povezanih društva koja se nalaze unutar ili izvan Unije.
(33)
U slučajevima kad je proizvođač izvoznik izvozio dotični proizvod izravno nepovezanim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili plativih izvoznih cijena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
(34)
U slučajevima kad je proizvođač izvoznik izvozio dotični proizvod u Uniju preko povezanih društva, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvod prvi put preprodao nepovezanim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. U tom slučaju izvršena je prilagodba za ostvarenu dobit (vidjeti uvodnu izjavu 35.) i za sve troškove nastale između uvoz i preprodaje, uključujući prodaju, opće i administrativne rashode.
(35)
U tom se pogledu nije mogla upotrijebiti profitna marža koju su ostvarila povezana društva jer se smatrala nepouzdanom. Jedan je nepovezani uvoznik surađivao, no podaci o njegovoj profitabilnosti bili su povjerljivi i nisu se mogli objaviti trećim stranama. Zbog navedenih razloga i zbog nedostatka drugih informacija, profitna marža od 5 % upotrijebljena je za određivanje izvozne cijene. Ta se marža smatrala razumnom s obzirom na to da je upotrijebljena u prethodnom postupku koji se odnosio na drugi kemijski proizvod koji proizvodi slična industrija (6).
(36)
Dva proizvođača izvoznika koja surađuju tvrdila su da su izvozne cijene koje imaju prema svojim prvim povezanim kupcima u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima te da bi se prema tome određivanje izvozne cijene trebalo temeljiti na prodajnoj cijeni između proizvođača izvoznika iz Indoneziji i prvog povezanog kupca umjesto na izračunanoj izvoznoj cijeni. Tvrdili su da su njihove prodajne cijene prema prvim povezanim kupcima na istoj razini kao i cijene prema nepovezanim kupcima u Uniji.
(37)
Istražnim postupkom utvrđeno je da, unatoč sličnim razinama cijena, transferne cijene među povezanim društvima nisu bile na razini kojom bi se povezanim uvoznicima omogućilo da ostvare razumnu dobit u Uniji. Osim toga, ne može se odbaciti mogućnost da su među povezanim društvima nastali određeni troškovi i da je bilo međusobnih kompenzacija kroz druge proizvode. Na temelju navedenog zaključeno je da interna transferna cijena ne odražava odgovarajuću tržišnu vrijednost dotičnog proizvoda u usporedbi s prodajom nepovezanim kupcima.
(38)
Stoga se ne može smatrati da je transferna cijena među povezanim društvima određena u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima te su navedeni zahtjevi odbijeni. Stoga su izvozne cijene obaju proizvođača izvoznika preko povezanih strana izračunane u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe kako je opisano u uvodnim izjavama 34. i 35.
3.3. Usporedba
(39)
Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju cijena franko tvornica.
(40)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(41)
Stoga su izvršene prilagodbe za troškove uvoza, popuste, troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, bankovnih pristojbi i provizija u svim slučajevima u kojima je dokazano da utječu na usporedivost cijena.
(42)
Jedan proizvođač izvoznik izvozio je MNG preko povezanog društva za trgovinu smještenog izvan Unije koji je dalje prodavao proizvod povezanom uvozniku u Uniji i koji je zatim prodavao proizvod nepovezanim kupcima u Uniji. Za ove prodaje izvršena je prilagodba za maržu koju je naplatio trgovac izvan Unije u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) Osnovne uredbe.
(43)
Jedan proizvođač izvoznik zatražio je prilagodbu uobičajene vrijednosti za poticaje i troškove promidžbe u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) Osnovne uredbe. Međutim, istražnim postupkom utvrđeno je da navedeni troškovi nisu izravno povezani s pojedinačnim transakcijama u domaćoj prodaji te se stoga nije moglo dokazati da su ovi troškovi utjecali na usporedivost cijena. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(44)
Dva proizvođača izvoznika zatražila su prilagodbu uobičajene vrijednosti za troškove vozarine u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (e) Osnovne uredbe. Izračunani su domaći troškovi vozarine uključujući troškove koji su nastali za prijevoz robe od tvornice do skladišta. Međutim, ove troškove smatralo se internim troškovima logistike i stoga nisu bili prihvatljivi za prilagodbu uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (e) Osnovne uredbe.
(45)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da MNG koji se prodaje u Uniji kao aditiv hrani treba zadovoljiti određene pragove čistoće (≥ 99 %) koji su određeni Direktivom Komisije 2008/84/EZ (7). Ta zainteresirana strana tvrdila je da dok bi MNG koji se uvozi u Uniju trebao ispunjavati navedene zahtjeve, takvi zahtjevi ne primjenjuju se na proizvode koji se prodaju na domaćem tržištu u Indoneziji. Stoga bi prilagodba uobičajene vrijednosti za razlike u fizičkim i kemijskim svojstvima u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) Osnovne uredbe mogla biti opravdana.
(46)
Međutim, ta zainteresirana strana nije kvantificirala svoju tvrdnju jer nije dostavila razumnu procjenu tržišne vrijednosti navodne razlike u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) Osnovne uredbe. Osim toga, prilikom usporedbe Komisija je mogla uzeti u obzir svaku moguću razliku koja se odnosi na čistoću pri definiranju vrsta proizvoda. Stoga su se uspoređivale s jedne strane vrste proizvoda s istim ili sličnim razinama čistoće kakve imaju i oni koji se izvoze na tržište Unije te s druge strane oni koji se prodaju na domaćem tržištu u Indoneziji. Stoga prilagodba nije bila opravdana i tvrdnja je odbačena.
3.4. Dampinška marža
(47)
Komisija je za dva proizvođača izvoznika koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(48)
Za sve ostale proizvođače izvoznike iz Indonezije Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Potrebno je napomenuti da jedan proizvođač izvoznik koji je poznat namjerno nije surađivao u istražnom postupku kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. Stoga se razina suradnje smatrala niskom. U skladu s člankom 18. stavkom 6. Komisija je odlučila temeljiti preostalu dampinšku maržu na razini najviše dampinške marže povezane s reprezentativnim obujmom izvoza jednog od proizvođača izvoznika koji je provjeren i surađuje u potpunosti, uzimajući u obzir i na ponderiranoj prosječnoj osnovi dampinšku maržu određenu za proizvođača izvoznika koji surađuje, a koji je povezan s proizvođačem izvoznikom koji ne surađuje.
(49)
Na temelju toga privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Društvo
Privremena dampinška marža (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Sva ostala društva
28,4
4. ŠTETA
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji
(50)
Istovjetni proizvod proizvodio je jedan proizvođač iz Unije tijekom razdoblja istražnog postupka. On predstavlja „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(51)
Budući da industriju Unije čini samo jedan proizvođač, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka.
4.2. Potrošnja u Uniji
(52)
Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem prodaje industrije Unije na tržištu Unije s uvozom iz Indonezije ili iz trećih zemalja, na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike.
(53)
Tvrdilo se da je proizvođača iz Unije koji surađuje potrebno isključiti iz industrije Unije jer je povezan s proizvođačem izvoznikom koji ne surađuje iz Indonezije te da je istražni postupak potrebno prekinuti. Međutim, u ovom slučaju ne potrebe za isključivanjem proizvođača iz Unije koji surađuje iz industrije Unije unatoč njegovoj povezanosti s proizvođačem izvoznikom iz Indonezije koji ne surađuje jer je jedini proizvođač iz Unije u potpunosti surađivao s Komisijom tijekom istražnog postupka te je u cijelosti provjeren. Osim toga, nesuradnja proizvođača izvoznika iz Indonezije nije utjecala na pouzdanost podataka koji su dobiveni od proizvođača iz Unije. Stoga bi tu tvrdnju trebalo odbaciti.
(54)
Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
Potrošnja MNG-a u Uniji (tone)
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Indeks (FG 2010./FG 2011. = 100)
100
87
93
98
Izvor: Odgovori na upitnike i Eurostat.
(55)
Potrošnja u Uniji smanjila se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. te je zatim opet blago rasla FG 2012./2013. i u razdoblju istražnog postupka. Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za gotovo 2 %. Smanjenje potrošnje između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. najvećim je dijelom posljedica smanjenja prodaje industrije Unije na tržištu Unije koje je posljedica pada proizvodnje u istom razdoblju (vidjeti uvodnu izjavu 68.). Uvoz je ostao na sličnoj razini obje godine. Povećanje potrošnje u FG 2012./2013. gotovo je isključivo posljedica povećanja uvoza s obzirom na to da je prodaja industrije Unije općenito ostala na istoj razini. Naposljetku, tijekom razdoblja istražnog postupka prodaja industrije Unije ponovno se smanjila, dok se obujam uvoza značajno povećao i to prije svega iz Indonezije (vidjeti uvodnu izjavu 57.).
4.3. Uvoz iz dotične zemlje
4.3.1. Obujam i tržišni udjel uvoza iz dotične zemlje
(56)
Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno uvodnoj izjavi 52.
(57)
Uvoz u Uniju iz dotične zemlje razvijao se kako slijedi:
Tablica 2.
Obujam uvoza (tone)
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Obujam uvoza iz Indonezije tone
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeks
100
110
212
282
Indeks tržišnog udjela
100
126
227
287
Izvor: Odgovori na upitnike i Eurostat.
(58)
Obujam uvoza iz Indonezije gotovo se utrostručio tijekom razmatranog razdoblja. Povećavao se kontinuirano i znatno i to za 182 %, s 8 638 tona u FG 2010./2011. na 24 385 tona u razdoblju istražnog postupka.
(59)
Odgovarajući tržišni udjel gotovo se utrostručio tijekom razmatranog razdoblja. Povećao se za 187 % unatoč općem smanjenju potrošnje (-2 %).
4.3.2. Cijene uvoza iz dotične zemlje i obaranje cijena
(60)
Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike.
(61)
Prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indonezije razvijala se kako slijedi:
Tablica 3.
Uvozne cijene (EUR/tona)
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Indonezija
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeks
100
101
97
92
Izvor: Odgovori na upitnike i Eurostat.
(62)
Prosječna uvozna cijena MNG-a iz Indonezije blago je rasla između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. prije smanjenja u FG 2012./2013. te daljnjeg pada tijekom razdoblja istražnog postupka. Prosječne uvozne cijene MNG-a iz Indonezije općenito su se smanjile za 6 % tijekom razmatranog razdoblja.
(63)
Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom razdoblja istražnog postupka uspoređujući:
-
ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i
-
odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza indonezijskih proizvođača koji surađuju prema prvom nepovezanom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nastale nakon uvoza.
(64)
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 46., jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da MNG koji se prodaje u Uniji kao aditiv hrani treba zadovoljiti određene pragove čistoće u skladu sa zakonodavstvom Unije. Proizvođač izvoznik tvrdio je da se nikakvi slični zahtjevi ne primjenjuju na proizvode koji se uvoze iz Indonezije i upotrebljavaju u neprehrambenom sektoru te da bi stoga prilagodba za kemijska i fizička svojstva mogla biti opravdana u usporedbi s proizvodom koji se prodaje na tržištu Unije. Međutim, dotični proizvođač izvoznik nije kvantificirao ovu tvrdnju. Osim toga, prilikom usporedbe Komisija je mogla uzeti u obzir svaku moguću razliku koja se odnosi na čistoću pri definiranju vrsta proizvoda. Stoga su se uspoređivale s jedne strane vrste proizvoda s istim ili sličnim razinama čistoće kakve imaju i oni koji se izvoze na tržište Unije te s druge strane oni koje industrija Unije prodaje na tržištu Unije. Stoga prilagodba nije bila opravdana i tvrdnja je odbačena.
(65)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da bi se u obzir trebao uzeti učinak fluktuacija tečaja pri izračunu obaranja cijena za uvoz iz Indonezije. Očekivani učinak dampinškog uvoza na cijene industrije Unije zaista se ispituje, među ostalim, utvrđivanjem obaranja cijena. U ovom slučaju uspoređene su dampinške izvozne cijene i prodajne cijene industrije Unije. Međutim, izvozne cijene korištene za izračun štete preračunate su u EUR kako bi se dobila usporediva osnova. Stoga se primjenom deviznih tečajeva u ovom slučaju osigurava da se razlika u cijeni utvrđuje na usporedivoj osnovi. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(66)
Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa industrije Unije tijekom razdoblja istražnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža obaranja cijena između 0 % i 5 % za uvoz iz Indonezije na tržište Unije.
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.4.1. Opće napomene
(67)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(68)
Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 4.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Obujam proizvodnje
Indeks
100
95
107
91
Indeks kapaciteta proizvodnje
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta
Indeks
100
95
107
91
Izvor: Odgovori na upitnike.
(69)
Proizvodnja se mijenjala tijekom razmatranog razdoblja. Između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. proizvodnja se smanjila, između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. se povećala, da bi tijekom razdoblja istražnog postupka dosegnula najniže razine. Istražnim postupkom utvrđeno je da su fluktuacije uglavnom uzrokovala zatvaranja zbog radova održavanja koje je industrija Unije provodila svakih 15 mjeseci i loši vremenski uvjeti tijekom zime 2010./2011. koji su poremetili opskrbu jednom od najvažnijih sirovina (amonijak). Tijekom razdoblja istražnog postupka zatvaranje zbog radova održavanja produljeno je u pokušaju da se smanje velike količine zaliha. Obujam proizvodnje općenito se smanjio za 9 % tijekom razmatranog razdoblja.
(70)
Proizvodni kapacitet općenito je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(71)
Kao posljedica smanjenja obujma proizvodnje i stabilnog proizvodnog kapaciteta iskorištenost kapaciteta razvijala se u skladu s obujmom proizvodnje, tj. prvo se smanjila u FG 2011./2012., zatim se povećala u FG 2012./2013. i ponovno smanjila u razdoblju istražnog postupka. Iskorištenost kapaciteta općenito se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu sa smanjenjem obujma proizvodnje.
4.4.3. Obujam prodaje i tržišni udjel
(72)
Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:
Tablica 5.
Obujam prodaje i tržišni udjel
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Obujam prodaje na tržištu Unije
Indeks
100
84
85
83
Indeks tržišnog udjela
Indeks
100
96
91
85
Izvor: Odgovori na upitnike, Eurostat.
(73)
Obujam prodaje MNG-a industrije Unije smanjio se za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodao najviše je pao između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., dok je u narednim godinama bio relativno stabilan. Smanjenje obujma prodaje, s istovremenim smanjenjem potrošnje i povećanjem uvoza iz Indonezije, dovelo je do smanjenja tržišnog udjela industrije Unije za ukupno oko 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 4 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., što se podudara s povećanjem tržišnih udjela indonezijskog uvoza u istom razdoblju. Između FG 2012./2013. i razdoblja istražnog postupka tržišni udjeli industrije Unije nastavili su se smanjivati, dok su obujam uvoza i tržišni udjeli indonezijskih društava znatno rasli.
4.4.4. Rast
(74)
Potrošnja u Uniji pala je za 2 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 17 % što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 15 %.
4.4.5. Zaposlenost i produktivnost
(75)
Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog su se razdoblja razvijale kako slijedi:
Tablica 6.
Zaposlenost i produktivnost
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Broj zaposlenika
Indeks
100
103
107
108
Produktivnost (jedinica/zaposlenik)
Indeks
100
92
100
85
Izvor: Odgovori na upitnike.
(76)
Zaposlenost industrije Unije stalno je rasla i ukupno se povećala za 8 % u razmatranom razdoblju. Uzrok povećanja najvećim je dijelom integracija bivšeg povezanog društva 2011. i proširenje odjela za održavanje industrije Unije.
(77)
Kombinacija povećanja zaposlenosti i smanjenja proizvodnje uzrokovala je smanjenje produktivnosti kako je prikazano u tablici 4. u uvodnoj izjavi 68.
4.4.6. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(78)
Sve dampinške marže značajno su iznad de minimis razine. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije značajan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje.
(79)
Industrija Unije još se uvijek oporavljala od učinaka prethodnog štetnog dampinga uzrokovanog uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Kine. Te su mjere trenutačno predmet usporednog istražnog postupka revizije koji je u tijeku u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 2.
4.4.7. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(80)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 7.
Prosječne prodajne cijene
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)
Indeks
100
107
101
97
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
Indeks
100
120
124
130
Izvor: Odgovori na upitnike.
(81)
Prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Prvo se povećala za 7 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., no nakon toga stalno se smanjivala do razdoblja istražnog postupka. Povećanje cijene između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. može se promatrati kao posljedica povećanja troškova tijekom istog razdoblja, iako je povećanje troškova bilo izraženije nego rast cijena. Istodobno se uvoz iz Indonezije povećao i vršio znatan pritisak na cijene industrije Unije. Posljedično, cijene industrije Unije smanjile su se za 6 % između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. te za još 4 % između FG 2012./2013. i razdoblja istražnog postupka.
(82)
Jedinični trošak proizvodnje porastao je tijekom razmatranog razdoblja za 30 %. Taj je trošak stalno rastao počevši od FG 2011./2012., uglavnom zbog povećanja cijena sirovina i troškova rada. Kako je prethodno navedeno, povećanje troškova nije se moglo popratiti jednakim povećanjem cijena zbog pritiska na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije.
4.4.8. Troškovi rada
(83)
Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)
Indeks
100
117
125
124
Izvor: Odgovori na upitnike.
(84)
Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 24 %. Ovo se uglavnom objašnjava većim naporom industrije Unije da poboljša učinak svojih radnika i osoblja kako bi se optimizirao proizvodni postupak.
4.4.9. Zalihe
(85)
Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 9.
Zalihe
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Završne zalihe
Indeks
100
82
164
143
Završne zalihe kao postotak proizvodnje
Indeks
100
86
153
156
Izvor: Odgovori na upitnike.
(86)
Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 43 %. Između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. završne zalihe smanjile su se zbog smanjenja obujma proizvodnje i povećanja obujma izvozne prodaje. Između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. zalihe su se povećale zbog povećanja proizvodnje i istodobno gotovo nepromijenjene prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Između FG 2012./2013. i razdoblja istražnog postupka završne zalihe smanjile su se uglavnom zbog odluke da se smanji proizvodnja u pokušaju smanjenja velikih razina zaliha.
(87)
Završne zalihe kao postotak proizvodnje smanjile su se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., no gotovo su se udvostručile između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. Dalje su nastavile rasti između FG 2012./2013. i razdoblja istražnog postupka. Tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 56 %. Rast u FG 2012./2013. i u razdoblju istražnog postupka mora se promatrati u kontekstu povećanog obujma dampinškog uvoza iz Indonezije, dok je prodaja industrije Unije ostala gotovo stabilna tijekom istog razdoblja.
4.4.10. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(88)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 10.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
Indeks
100
30
- 31
- 80
Novčani tok (EUR)
Indeks
100
39
- 48
- 19
Ulaganja (EUR)
Indeks
100
182
143
197
Povrat ulaganja
Indeks
100
14
- 61
- 110
Izvor: Odgovori na upitnike.
(89)
Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. U FG 2010./2011. i FG 2011./2012. profitabilnost se značajno smanjila, no još je uvijek ostala pozitivna. Od FG 2012./2013. profitabilnost je postala negativna. Još se više smanjila tijekom razdoblja istražnog postupka. Profitabilnost tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za 180 %. Razlog tome najvećim je dijelom pritisak na cijene koji je vršio uvoz iz Indonezije koji je ulazio u Uniju po dampinškim cijenama i nije dopuštao industriji Unije da uskladi svoje cijene s povećanjem troškova.
(90)
Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok imao je isto kretanje kao i profitabilnost, odnosno stalan pad tijekom razmatranog razdoblja s negativnim rezultatom od FG 2012./2013. Ovo kretanje bilo je još naglašenije tijekom razdoblja istražnog postupka. Neto novčani tok općenito se smanjio za 119 % tijekom razmatranog razdoblja.
(91)
Ulaganja su se povećala za 97 % tijekom razmatranog razdoblja. Uglavnom su se odnosila na ulaganja koja su nužna za održavanje i sukladnost sa zakonskim sigurnosnim zahtjevima. Industrija Unije se u razdoblju prije razmatranog razdoblja još uvijek oporavljala od prethodnog slučaja dampinga koji su uzrokovali kineski proizvođači izvoznici, no stanje se počelo popravljati i industrija je bila profitabilna na početku razmatranog razdoblja do FG 2011./2012. S obzirom na okolnosti izvršena su brojna ulaganja koja se više nisu mogla odgoditi, što objašnjava značajno povećanje razina ulaganja u FG 2011./2012. i u sljedećim godinama.
(92)
Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan od FG 2012./2013., što je odraz negativnog kretanja profitabilnosti. Povrat ulaganja općenito se smanjio za 210 % tijekom razmatranog razdoblja.
(93)
S obzirom na smanjenje profitabilnosti i novčanog toka, sposobnost prikupljanja kapitala društva jednako je tako bila pod negativnim utjecajem.
4.4.11. Zaključak o šteti
(94)
Gotovo svi najvažniji pokazatelji štete kretali su se negativno. Prema tome, obujam proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili su se za oko 9 %, a obujam prodaje za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. U pokušaju da se nadoknade gubitci u obujmu prodaje i tržišnom udjelu, prosječne cijene industrije Unije smanjile su se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se istodobno troškovi proizvodnje povećali za 30 %. Kao posljedica navedenog, profitabilnost koja je bila pozitivan pokazatelj na početku razmatranog razdoblja smanjila se i postala negativna u FG 2012./2013. te se nastavila smanjivati u razdoblju istražnog postupka. Slična negativna kretanja mogla bi se pratiti za neto novčani tok te za povrat ulaganja.
(95)
Zaposlenost se povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje tijekom razmatranog razdoblja može se obrazložiti integracijom bivšeg povezanog društva 2011. i proširenjem odjela za održavanje industrije Unije. Ulaganja su se isto tako pozitivno kretala. Uglavnom su bila povezana s mjerama prevencije i sigurnosnim zahtjevima, no ne i s povećanjem kapaciteta. Navedena pozitivna kretanja stoga ne isključuju postojanje štete.
(96)
Na temelju prethodno navedenog Komisija u ovoj fazi zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
5. UZROČNOST
(97)
Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz iz dotične zemlje uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete uzrokovane drugim čimbenicima osim dampinškim uvozom iz dotične zemlje ne pripisuju dampinškom uvozu. To su sljedeći čimbenici:
(a)
učinak uvoza iz Kine;
(b)
uvoz iz ostalih trećih zemalja;
(c)
razvoj potrošnje u Uniji;
(d)
izvozni rezultati industrije Unije;
(e)
nedostatci industrije Unije;
(f)
financijska kriza;
(g)
ulaganje i regulatorni sigurnosni zahtjevi EU-a;
(h)
trošak sirovina i drugi troškovi.
5.1. Učinci dampinškog uvoza
(98)
Kako bi se ustanovilo postojanje uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza MNG-a podrijetlom iz Indonezije i štete koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija je u okviru istražnog postupka analizirala obujam i razine cijena uvoza te stupanj do kojeg je navedeno pridonijelo materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
(99)
Istražnim postupkom utvrđeno je da se tijekom razmatranog razdoblja obujam jeftinog dampinškog uvoza iz Indonezije povećao za 182 %, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela za oko 187 % u istom razdoblju. Navedeno se podudara s padom obujma prodaje za 17 % i gubitkom tržišnog udjela industrije Unije za 15 %. To je dovelo i do gubitka tržišnog udjela ukupnog uvoza iz ostalih trećih zemalja od 71 %.
(100)
Istodobno su se indonezijske uvozne cijene smanjile za 8 %. Uvoz iz Indonezije vršio je pritisak na cijene na tržištu Unije tako da industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene u skladu s povećanjem troškova, već je naprotiv morala smanjiti cijene tijekom razmatranog razdoblja. To je dovelo do značajnog smanjenja profitabilnosti koja se od FG 2012./2013. pretvorila u gubitke koji su bili još naglašeniji tijekom razdoblja istražnog postupka.
(101)
Na temelju prethodno navedenoga Komisija u ovoj fazi zaključuje da se sve lošije stanje industrije Unije podudara sa značajnim povećanjem uvoza po dampinškim cijenama podrijetlom iz Indonezije te da je uvoz iz Indonezije imao presudnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2. Učinci drugih čimbenika
5.2.1. Učinci uvoza iz Kine
(102)
Uvoz iz Kine trenutačno podliježe antidampinškim pristojbama. Obujam uvoza povećao se za 65 %, uz odgovarajuće povećanje tržišnog udjela za 68 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, obujam i tržišni udjel ostali su na niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja. Kineske cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja znatno to jest za 20 %. Uzimajući u obzir antidampinške pristojbe na snazi, one nisu utjecale na obaranje cijena industrije Unije.
(103)
U ovim uvjetima ne može se smatrati da je uvoz iz Kine pridonio materijalnoj šteti koju je industrija Unije pretrpjela tijekom razdoblja istražnog postupka.
Tablica 11.
Uvoz iz Kine
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Kina
Obujam (tone)
1 518
758
1 923
2 509
Indeks
100
50
127
165
Indeks tržišnog udjela
100
57
136
168
Prosječna cijena (EUR/tona) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indeks
100
97
93
80
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike.
5.2.2. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(104)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:
Tablica 12.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Brazil
Obujam (tone)
2 321
969
1 070
889
Indeks
100
42
46
38
Indeks tržišnog udjela
100
48
49
39
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeks
100
107
115
112
Republika Koreja
Obujam (tone)
1 248
2 157
923
802
Indeks
100
173
74
64
Indeks tržišnog udjela
100
198
79
65
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeks
100
105
105
104
Vijetnam
Obujam (tone)
5 707
6 042
1 820
769
Indeks
100
106
32
13
Indeks tržišnog udjela
100
121
34
14
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeks
100
101
106
103
Ostale treće zemlje
Obujam (tone)
993
681
478
434
Indeks
100
69
48
44
Indeks tržišnog udjela
100
79
52
45
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeks
100
108
128
126
Ukupno ostale treće zemlje
Obujam (tone)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeks
100
96
42
28
Indeks tržišnog udjela
100
110
45
29
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeks
100
102
111
110
Izvor: Odgovori na upitnike i Eurostat.
(105)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja općenito se smanjio s 10 268 tona u FG 2010./2011. na 2 894 tone u razdoblju istražnog postupka, odnosno za 72 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udjel smanjio se za 71 % tijekom istog razdoblja. Tržišni udjel ostalih trećih zemalja u razdoblju istražnog postupka iznosio je samo oko jednu četvrtinu razine iz FG 2010./2011. Cijene uvoza trećih zemalja općenito su se smanjile za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
(106)
Zainteresirana strana tvrdila je da je ukupni uvoz uključujući onaj iz Indonezije ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(107)
Ta je tvrdnja proturječna dostupnim statističkim podacima na kojima se temelje nalazi istražnog postupka, kako je prikazano u tablici 13. u nastavku. Zapravo se tijekom razmatranog razdoblja ukupan uvoz Unije povećao za 46 %. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
Tablica 13.
Ukupni uvoz
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Ukupni uvoz
Obujam (tone)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeks
100
98
120
146
Izvor: Odgovori na upitnike i Eurostat.
(108)
Na temelju prethodno navedenog privremeno se zaključuje da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Indonezije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2.3. Razvoj potrošnje u Uniji
(109)
Potrošnja u Uniji blago se smanjila za 2 % tijekom razmatranog razdoblja, čime se ne može objasniti pad obujma prodaje industrije Unije od 17 % i smanjenje tržišnog udjela od 15 %. Stoga je privremeno zaključeno da razvoj potrošnje nije pridonio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2.4. Izvozni rezultati industrije Unije
(110)
Obujam izvoza industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:
Tablica 14.
Izvozni rezultati industrije Unije
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
RIP
Indeks obujma izvoza
100
249
234
222
Indeks prosječne jedinične cijene
100
107
101
95
Izvor: Odgovori na upitnike.
(111)
Obujam izvoza industrije Unije povećao se u FG 2011./2012. te se blago smanjio u sljedećim godinama do razdoblja istražnog postupka. Gotovo se udvostručio tijekom razmatranog razdoblja. Cijene izvoza blago su se smanjile (za 5 %) u istom razdoblju. Povećanjem izvozne prodaje djelomično se nadoknadio gubitak obujma prodaje i tržišnog udjela u Uniji. Točnije, u stanju koje karakterizira snažan pritisak na cijene koji vrši dampinški uvoz, da se izvozna prodaja nije povećala, gubitak ekonomije razmjera bio bi čak i veći kao i utjecaj na jedinični trošak proizvodnje industrije Unije. Stoga izvozni rezultat industrije Unije nije mogao imati negativan učinak na štetno stanje.
(112)
Neke zainteresirane strane tvrdile su da je smanjenje prodaje industrije Unije na tržištu Unije posljedica izvozne prodaje MNG-a nedavno stečenom povezanom društvu za proizvodnju hrane u Turskoj. Ta tvrdnja nije bila potkrijepljena. Nadalje, istraga je pokazala da je industrija Unije preuzela društvo za preradu hrane tek nakon razdoblja istražnog postupka. Navedeno nije moglo utjecati na stanje industrije Unije tijekom razdoblja istražnog postupka. Na temelju navedenog zaključeno je da prodaja industrije Unije njezinim povezanim društvima u Turskoj nije prekinula uzročno-posljedičnu vezu.
5.2.5. Navodni nedostatci industrije Unije
(113)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da su uzrok materijalne štete koju je industrija Unije pretrpjela nedostatci svojstveni proizvodnom postupku industrije Unije. Međutim, ta zainteresirana strana nije navela nijedan određeni nedostatak te je stoga njezin navod neutemeljen. Tijekom istražnog postupka jednako tako nisu pronađeni mogući nedostatci industrije Unije. Ta je tvrdnja stoga odbačena. Na temelju navedenog zaključeno je da navodni nedostatci industrije Unije nisu prekinuli uzročno-posljedičnu vezu.
5.2.6. Financijska kriza
(114)
Jedna je strana tvrdila da je financijska kriza uzrok materijalne štete koju je industrija Unije pretrpjela. Međutim, tržište MNG-a Unije nije bilo volatilno s obzirom na to da je bilo samo neznatno pogođeno globalnom financijskom krizom. Da nije bilo tako i da su gubitci industrije Unije uistinu bili posljedica globalne financijske krize, isto bi utjecalo i na sve druge konkurente na tržištu MNG-a. Kako se čini, indonezijski proizvođači MNG-a uspjeli su povećati svoj obujam prodaje na tržištu Unije unatoč globalnoj financijskoj krizi. Stoga nema razloga pretpostavljati da bi industrija Unije bila teže pogođena globalnom financijskom krizom nego njezini azijski konkurenti. Stoga se taj argument mora odbaciti. Na temelju navedenog zaključeno je da učinci financijske krize nisu prekinuli uzročno-posljedičnu vezu.
5.2.7. Ulaganja i regulatorni sigurnosni zahtjevi EU-a
(115)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je šteta koju je industrija Unije pretrpjela posljedica značajnih ulaganja koja su bila potrebna kako bi se udovoljilo sigurnosnim zahtjevima koji su primjenjivi u Uniji.
(116)
Međutim, istražnim se postupkom utvrdilo da su ulaganja povezana sa sigurnosnim zahtjevima EU-a bila u usporedbi s drugim ulaganjima na niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja. Znatan dio ulaganja industrije Unije činila su ulaganja u preventivno održavanje. Najveći rast ulaganja zabilježen je između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. Povećanje se objašnjava činjenicom da je industrija Unije, koja se još oporavljala od prethodnog slučaja dampinga kineskih uvoznika, morala odgoditi ulaganja predviđena za preventivno održavanje dok ne prebrodi razdoblja u kojima je ostvarivala gubitke. Čim su pristojbe za kineske uvoznike počele davati učinke na tržištu, industrija Unije bila je u mogućnosti ponovno ostvarivati dobit i mogla se vratiti uobičajenim razinama ulaganja. U narednim razdobljima ulaganja su ostala na sličnoj razini i dalje su se uglavnom odnosila na održavanje. Nije bilo ulaganja u povećanje kapaciteta koji je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Na temelju navedenog zaključeno je da ulaganja industrije Unije nisu prekinula uzročno-posljedičnu vezu.
5.2.8. Trošak sirovina i drugi troškovi
(117)
Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica značajnih povećanja cijena najvažnijih sirovina, odnosno industrijskog šećera, amonijaka, kaustične sode i sumporne kiseline.
Industrijski šećer
(118)
Industrijski šećer jedan je od glavnih čimbenika troška industrije Unije u ukupnom trošku proizvodnje. Kako je i opisano u uvodnoj izjavi 81., jedinična cijena proizvodnje industrije Unije povećala se tijekom razmatranog razdoblja, uključujući trošak industrijskog šećera. Prema javno dostupnoj statistici (9) prosječna cijena industrijskog šećera u Uniji ostala je ispod svjetske razine tržišne cijene, iako je blago rasla od FG 2010./2011. do sredine 2012. Slijedom navedenog, cijena industrijskog šećera u Uniji i cijena na svjetskom tržištu smanjile su se i zadržale na sličnoj razini. Stoga argument prema kojem je povećanje cijena šećera uzrokovalo štetu nije utemeljen i potrebno ga je odbaciti.
Kemikalije
(119)
Trošak amonijaka, kaustične sode i sumporne kiseline industrije Unije povećao se tijekom razmatranog razdoblja u skladu s međunarodnom cijenom navedenih proizvoda. Povećanje cijene stoga nije bilo ograničeno na industriju Unije, već je utjecalo i na gospodarske subjekte u trećim zemljama. Zbog navedenih se razloga povećanje cijena amonijaka, kaustične sode i sumporne kiseline ne može smatrati uzrokom materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
Ostalo
(120)
Druga zainteresirana strana tvrdila je da su viši troškovi energije, viši troškovi rada i viši troškovi pakiranja uzrokovali štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Iako je istražnim postupkom utvrđeno da su se ovi troškovi uistinu povećali tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti uvodne izjave 81. i 83.), Komisija je ustanovila i da industrija nije mogla prilagoditi, čak niti djelomično, svoju prodajnu cijenu povećanju troškova zbog pritiska na cijene koje je vršio uvoz iz Indonezije. Povećanje troškova ovih čimbenika stoga se ne može smatrati uzrokom materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3. Zaključak o uzročnosti
(121)
Prethodno navedena analiza pokazuje značajno povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza podrijetlom iz Indonezije između FG 2010./2011. i razdoblja istražnog postupka te smanjenje uvoznih cijena tijekom razmatranog razdoblja.
(122)
Povećanje tržišnog udjela jeftinog uvoza iz Indonezije podudara se sa znatnim padom tržišnog udjela industrije Unije te je zajedno sa silaznim pritiskom na cijene uzrokovao značajne gubitke industriji Unije.
(123)
S druge strane, ispitivanjem ostalih čimbenika koji su mogli štetiti industriji Unije dokazano je da nijedan od tih čimbenika nije mogao na nju bitno negativno utjecati.
(124)
Na temelju prethodno navedenog Komisija u ovoj fazi zaključuje da je materijalnu štetu industriji Unije uzrokovao dampinški uvoz iz dotične zemlje te da drugi čimbenici nisu prekinuli uzročno-posljedičnu vezu.
(125)
Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak uvoza iz Kine i ostalih trećih zemalja, razvoj potrošnje, izvoznih rezultata industrije Unije, navodnih nedostataka industrije Unije, financijske krize, ulaganja i regulatornih sigurnosnih zahtjeva EU-a te troška sirovina i drugih troškova na negativan razvoj industrije Unije bio je ograničen.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodna napomena
(126)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije iako je utvrđen štetni damping. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, trgovaca, uvoznika, korisnika i dobavljača sirovina.
6.2. Interes industrije Unije
(127)
Istražnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu uzrokovanu dampinškim uvozom iz Indonezije. Gotovo svi pokazatelji štete negativno su se kretali, a tijekom razmatranog razdoblja posebno su se pogoršali obujam proizvodnje, obujam prodaje, tržišni udjel i profitabilnost. Negativno kretanje utvrđeno je i za druge pokazatelje povezane s financijskim rezultatima kao što su novčani tok i povrat ulaganja. Zalihe su rasle tijekom istog razdoblja.
(128)
Nakon uvođenja mjera očekuje se povećanje uvoznih cijena i smanjenje pritiska na cijene industrije Unije koji trenutačno vrši dampinški uvoz. Industrija Unije stoga bi trebala biti u mogućnosti povećati svoje cijene kako bi ih prilagodila povećanju troškova te postupno doseći razine profitabilnosti. Navedeno će imati pozitivan učinak i na proizvodnju i obujam prodaje. Ako mjere izostanu, stanje industrije Unije vrlo će se vjerojatno nastaviti pogoršavati. Daljnji pad obujma prodaje i tržišnog udjela vrlo su vjerojatni s obzirom na to da će se nastaviti pritisak na cijene koji vrši dampinški uvoz te će industrija Unije biti prisiljena konkurirati niskim razinama cijena u Uniji. Prema ovom scenariju industrija Unije nastavit će ostvarivati znatne gubitke. Nije isključeno da će zbog smanjenja obujma prodaje i proizvodnje te velikih gubitaka industrija Unije biti prisiljena srednjoročno u potpunosti zaustaviti proizvodnju, što će za posljedicu imati pad zaposlenosti u Uniji. Zbog toga bi Unija postala ovisna o uvozu iz trećih zemalja.
(129)
Stoga se u ovoj fazi zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.
6.3. Interes uvoznika/trgovaca
(130)
Nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka javilo se četrnaest trgovačkih društava. Uzorkovana su tri nepovezana uvoznika kojima su poslani upitnici, no samo je jedan odgovorio. Za to je društvo provedena provjera na licu mjesta.
(131)
Uvoz MNG-a iz Indonezije činio je manje od 15 % prometa uvoznika. Komisija smatra da bi, iako postoji mogućnost negativnog učinka uvođenja pristojbi na djelatnosti vezane uz MNG, to društvo općenito i dalje bilo profitabilno.
(132)
Tijekom istražnog postupka javio se jedan trgovac iz Unije koji se bavi preprodajom MNG-a na tržištu Unije i izvan nje. Trgovac kupuje MNG uglavnom od industrije Unije, no i od uvoznika MNG-a iz Indonezije i ostalih trećih zemalja. Djelatnost trgovca povezana s MNG-om bila je neznatna u usporedbi s njegovom ukupnom djelatnošću. Na temelju navedenih razloga smatra se da bi mogući učinak antidampinških mjera na stanje navedenog trgovca bio zanemariv.
6.4. Interes korisnika
(133)
Korisnici uglavnom djeluju u sektoru „hrane i pića” u kojem se MNG upotrebljava u proizvodnji mješavina začina, juha i gotove hrane. MNG se upotrebljava i za primjenu u određenim „neprehrambenim” proizvodima, na primjer za proizvodnju deterdženata.
(134)
Javila su se trideset tri društva kojima su poslani upitnici. Pet društava sudjelovalo je u istražnom postupku tako da je dostavilo odgovor na upitnike. Od toga su četiri društva djelovala u sektoru hrane i pića, a jedno u neprehrambenom sektoru. Dva društva među društvima koja surađuju, jedno koje je djelovalo u sektoru „hrane i pića”, a drugo u proizvodnji deterdženata, provjereni su na licu mjesta.
Sektor hrane i pića
(135)
Istražnim je postupkom utvrđeno da je u prosjeku MNG činio oko 5 % ukupnog troška proizvoda koji sadržavaju MNG, a koje društva koja surađuju proizvode, što je omogućilo prikupljanje potrebnih podataka.
(136)
Dva društva među društvima koja surađuju kupovala su MNG uglavnom od industrije Unije i nisu ga uvozila ili su uvozila samo male količine iz Indonezije. U slučaju ovih dvaju društava djelatnost povezana s proizvodima koji sadržavaju MNG činila je oko jednu trećinu ukupne djelatnosti. Ustanovljeno je da su tijekom razdoblja istražnog postupka društva bila profitabilna. S obzirom na nalaze, predložene mjere protiv Indonezije vjerojatno će imati ograničeni učinak na ova društva.
(137)
Druga dva društva kupovala su veće količine MNG-a iz Indonezije, no njihove aktivnosti povezane s MNG-om bile su relativno neznačajne u usporedbi s ukupnom djelatnošću. Nadalje, na temelju ustupljenih podataka utvrđeno je da su ta dva društva bila profitabilna tijekom razdoblja istražnog postupka. Stoga nije vjerojatno da će bilo koja mjera protiv MNG-a iz Indonezije imati značajan učinak na ta društva.
Neprehrambeni sektor
(138)
Jedno od društava koja surađuju upotrebljavalo je MNG za proizvodnju deterdženata. MSG je činio između 15 % i 20 % troškova proizvodnje ovih proizvoda. Tijekom razdoblja istražnog postupka društvo je uglavnom kupovalo MNG od industrije Unije, ali i uvozilo MNG iz Indonezije i u manjoj mjeri iz Koreje. Samo manji dio djelatnosti društva posvećen je proizvodima koji sadržavaju MNG u usporedbi s ukupnom djelatnošću koja je uz to ostvarila pozitivnu profitnu maržu između 5 % i 10 % tijekom razdoblja istražnog postupka.
(139)
Na temelju navedenog, iako se ne može isključiti da bi uvođenje mjera protiv Indonezije moglo imati negativan učinak na ovo društvo, dostupnost drugih izvora opskrbe i profitabilno stanje djelatnosti u kojoj se upotrebljava MNG upućuje na ograničeni mogući učinak mjera na ovo društvo.
(140)
Ta zainteresirana strana tvrdila je da će se, s obzirom na to da se regulatornim okvirom EU-a zabranjuje upotreba fosfata i drugih spojeva fosfora (10), MNG vjerojatno upotrebljavati u povećanim količinama kako bi se zamijenili fosfat i drugi spojevi fosfata u proizvodnji deterdženata. Stoga se očekuje znatno povećanje potražnje za MNG-om u Uniji te bi eventualne antidampinške pristojbe imale štetan učinak na razvoj ovog novog tržišta.
(141)
Međutim, u ovoj je fazi teško predvidjeti kako će novi pravni okvir utjecati na tržište Unije i hoće li te u kojoj mjeri potaknuti proizvodnju deterdženata koji sadržavaju MNG te na taj način utjecati na potražnju za MNG-om u Uniji. Zainteresirana strana jednako tako nije pružila nikakve dokaze o tome u kojoj mjeri bi antidampinške pristojbe mogle imati štetan učinak. U tom se pogledu napominje da je svrha antidampinške pristojbe ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta na tržištu Unije. Dakle, tržište Unije trebalo bi se i dalje opskrbljivati uvozom iz Indonezije, no po primjerenim cijenama. U istražnom postupku otkriven je i niz alternativnih izvora opskrbe, kao što su Brazil, Vijetnam i Koreja.
(142)
U svakom slučaju, s obzirom na nalaze istražnog postupka, čak i ako bi se ukupna potražnja za MNG-om ovog društva uvozila iz Indonezije, profitabilnost društva povezana s djelatnošću za koju se upotrebljava MNG ostala bi pozitivna. Najgorim se scenarijem ne uzima u obzir mogućnost da bi dio pristojbi mogli, barem djelomično, snositi krajnji kupci.
6.5. Interes dobavljača
(143)
Javila su se četiri dobavljača sirovina iz Unije te odgovorila na upitnik. Prodaja sirovina industriji Unije predstavlja samo malen dio njihova ukupnog prometa. Stoga izostanak mjera ne bi utjecao na stanje dobavljača.
6.6. Ostali argumenti
(144)
Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da je industrija Unije držala dominantnu poziciju na tržištu Unije te da bi antidampinške mjere na uvoz iz Indonezije ojačale njezin položaj, što ne bi bilo u interesu Unije.
(145)
Istražnim postupkom jasno je utvrđeno da jedini proizvođač iz Unije nije mogao zadržati svoj obujam prodaje u Uniji s obzirom na to da je izgubio tržišni udjel zbog uvoza iz Indonezije. Nadalje, industrija Unije nije bila u mogućnosti povećati razine cijena u skladu s povećanjem troškova sirovina s obzirom na pritisak na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije te je stoga pretrpjela značajne gubitke u razdoblju istražnog postupka. Komisija je naglasila i da postoji konkurencija u vidu uvoza podrijetlom iz niza ostalih trećih zemalja koje imaju koristi od slobodnog pristupa tržištu Unije. Na temelju navedenih razloga nije pruženo dovoljno dokaza za bilo kakav navodni dominantni položaj industrije Unije i taj se argument stoga morao odbaciti.
(146)
Neke zainteresirane strane tvrdile su i da neće biti alternative uvozu iz Indonezije s obzirom na to da su razine cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja previsoke.
(147)
Podsjeća se da je u FG. 2010./2011. uvoz iz ostalih trećih zemalja imao znatan tržišni udjel. Uvoz iz trećih zemalja jednako je tako trpio zbog pritiska na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije i izgubio znatan obujam prodaje i tržišni udjel zbog uvoza iz Indonezije. Uvođenje pristojbi na uvoz MNG-a iz Indonezije trebalo bi omogućiti ostalim trećim zemljama kao što su Brazil, Koreja i Vijetnam da vrate izgubljeni tržišni udjel u Uniji. Svrha antidampinških mjera u pogledu cijena trebala bi biti uspostava ravnopravnih uvjeta u Uniji, što bi omogućilo uvoz u Uniju po poštenim cijenama. Istražnim postupkom utvrđeno je da se ne očekuje značajan učinak uvođenja pristojbi na stanje industrije niže u proizvodnoj liniji. Tvrdnja da ne postoje alternativni izvori opskrbe stoga je odbačena.
6.7. Zaključak o interesu Unije
(148)
Na temelju prethodno navedenog Komisija je ustanovila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da u ovoj fazi istražnog postupka uvođenje privremenih mjera na uvoz MNG-a podrijetlom iz Indonezije nije u interesu Unije.
7. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(149)
Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u vezi s dampingom, štetom, uzročnosti i interesom Unije, potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.
7.1. Razina uklanjanja štete (marža štete)
(150)
Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija mora prvo ustanoviti iznos pristojbi koji je potreban kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.
(151)
Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u odsutnosti dampinškog uvoza. Budući da je Komisija utvrdila da su učinci dampinškog uvoza vidljivi tek tijekom treće godine razmatranog razdoblja, profitna marža je utvrđena na temelju prve dvije godine tog razdoblja u odsutnosti dampinškog uvoza. Komisija je smatrala da ja prikladno koristiti ponderiranu prosječnu profitnu maržu kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 89. Utvrđena je profitna marža između 5 % i 15 %. Preciznija profitna marža ne može se objaviti zbog povjerljivosti. Na temelju navedenog Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije zbrojivši profitnu maržu izračunanu na prethodno naveden način i trošak proizvodnje industrije Unije tijekom razdoblja istražnog postupka. Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju iz Indonezije, kako je utvrđena za izračun obaranja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji je na tržištu Unije prodavala industrija Unije tijekom trajanja istražnog postupka. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. Marže štete izračunane s dobiti od 5 % odnosno 15 % navedene su u tablici u uvodnoj izjavi 154.
(152)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64., jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da bi razina čistoće MNG-a koji se uvozi u Uniju i onog koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije mogla razlikovati te da bi stoga bilo potrebno izvršiti odgovarajuću prilagodbu. Iz razloga navedenih u istoj uvodnoj izjavi prilagodba nije bila opravdana i tvrdnja je odbačena.
7.2. Privremene mjere
(153)
Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz MNG-a podrijetlom iz Indonezije u skladu s pravilom niže pristojbe prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinga ili marži štete, ovisno o tome koja je niža.
(154)
Na temelju prethodno navedenog privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
(%)
Država
Društvo
Dampinška marža
Marža štete
Privremena antidampinška pristojba
Indonezija
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonezija
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonezija
Sva ostala društva
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Pojedinačne stope antidampinške pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog istražnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog istražnog postupka u odnosu na ta društva. Stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tima posebno navedenima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.
(156)
Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijeni naziv subjekta ili osnuje novi proizvodni ili prodajni subjekt. Zahtjev se mora poslati Komisiji (11). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke, uključujući promjene djelatnosti društva u vezi s proizvodnjom; domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, tom promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Komisija će ažurirati popis društava koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe ako je to opravdano.
(157)
Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na najmanji mogući zbog velike razlike među stopama pristojbi, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu. Uvoz uz koji nije priložen takav račun podliježe antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na „sve ostala društva”.
(158)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških mjera, antidampinška pristojba za sva ostala društva primjenjivat će se ne samo na sve proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom istražnom postupku, nego i na proizvođače koji nisu uvozili u Uniju tijekom razdoblja istražnog postupka.
8. ZAVRŠNE ODREDBE
(159)
U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da se u određenom roku pismeno očituju i/ili podnesu zahtjev za saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja Glavne uprave za trgovinu.
(160)
Nalazi u vezi s uvođenjem pristojbi dobiveni za potrebe ove Uredbe privremeni su i možda će ih biti potrebno ponovno razmatrati za potrebe donošenja konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz mononatrij-glutamata, trenutačno obuhvaćenog oznakom ex 2922 42 00 (oznaka TARIC 2922420010) podrijetlom iz Indonezije.
2. Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jesu sljedeće:
Društvo
Privremena antidampinška pristojba
(%)
Dodatna oznaka TARIC
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Sva ostala društva
28,4
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojbe određenih za društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem valjanog računa carinskim tijelima država članica koji mora biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu I. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. U roku od 25 dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:
(a)
zatražiti objavu bitnih činjenica i zapažanja na temelju kojih je donesena ova Uredba;
(b)
dostaviti pisano očitovanje Komisiji; i
(c)
zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja Glavne uprave za trgovinu.
2. U roku od 25 dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane navedene u članku 21. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. kolovoza 2014.