РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 418/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“) по отношение на вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“).
(3)
Антидъмпинговата процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в процедурата, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в засегнатата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1.2.1. Извадка от производители износители
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(8)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и седем от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. 15 от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(10)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на представителна извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(11)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването, са изброени в съображение 19 по-долу.
(12)
Освен това, както бе посочено в съображение 8 по-горе, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разследване. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване.
(13)
Въпреки това исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Не бяха получени коментари по предложената извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкри, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това свързаното дружество също бе включено в извадката. В резултат на това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката бе счетена за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-голям обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие от страна на вносителите ще се потърси отново по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия, както и от двама от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличие на дъмпинг, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
производители от Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания,
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия,
-
група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия.
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия, но и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, техническите видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че техническите видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове се произвеждат и от производители от Съюза, което означава, че техническите видове влизат в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(25)
По време на проверките на място в помещенията на тримата включени в извадката индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че те са подали информация, която не би могла да се счита за надеждна.
(26)
В случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в неговия отговор на въпросника, не съответстват и не са съпоставими с разходите, отразени във вътрешните счетоводни системи на производителя.
(27)
Производителят износител заяви, че наблюдаваните разлики между разходите, докладвани на Комисията, и разходите, установени по време на проверките на място във вътрешната счетоводна система, са се дължали на грешки при регистрирането на сделките и на различия в счетоводните методи, по-специално по отношение на потреблението на суровини. Производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната счетоводна система не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Независимо от това, че производителят износител е използвал в продължение на години една и съща счетоводна система, той заяви, че Комисията следва да базира своя анализ на разходите, посочени в отговора на въпросника, а не на данните за разходите, съдържащи се във вътрешната счетоводна система на дружеството.
(28)
Следва да се отбележи, че макар и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система, да са били в съответствие с одитираните финансови отчети, предоставени от производителя износител, по време на проверката на място не бе възможно да се установи съпоставимост, а оттам и връзка между таблиците с разходите, специално изготвени за настоящото разследване, и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, се счита, че за целите на настоящото антидъмпингово разследване следва да се използва информацията от счетоводната система.
(29)
Поради тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от посочения производител износител в неговия отговор на въпросника, като използва данните от неговата вътрешна счетоводна система.
(30)
В случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, съобщени на Комисията в неговия отговор на въпросника, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на инвентара на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника. Комисията посочва, че класът на стоманата е ключов фактор за определянето на цената на крайния продукт. Ненадеждна информация за класа на стоманата може сериозно да изкриви изчисленията на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могла да доведе до заблуждение.
(31)
Производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други отдели на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били докладвани и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на класовете стомана са се дължали на факта, че някои класове стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните класове стомана.
(32)
Въпреки това Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните класове стомана. Комисията посочва освен това, че дружеството е заявило, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните класове стомана на всички етапи от производствения процес. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, временно трябва да се счита за заблуждаваща.
(33)
Комисията е на мнение, че докладваното разпределяне на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(34)
В случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията също установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не са били в съответствие с данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника.
(35)
Производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в инвентара. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се класове стомана правят невъзможна точната съпоставимост за всеки отделен клас стомана. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, трябва да се счита за заблуждаваща.
(36)
Комисията е на мнение, че докладваното разпространение на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(37)
Всеки производител износител получи индивидуално писмо, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които бе счетено, че някои от данните в отговора на въпросника не могат да бъдат приети. Те бяха също така информирани, че Комисията възнамерява да направи временни констатации на базата на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент.
(38)
На тримата производители износители бе предоставена възможност да направят коментари; те поискаха да бъдат изслушани и получиха такава възможност. Те изложиха писмено своите становища относно възможното прилагане на член 18 от основния регламент. Въпреки обясненията, получени от дружествата, те не бяха счетени за достатъчни, за да внесат яснота по описаните по-горе въпроси, което доведе до заместването на някои от данните с най-подходящите налични факти.
3.2. Нормална стойност
(39)
За определянето на нормалната стойност Комисията провери на първо място за всеки включен в извадката производител износител дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на ПР в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че реализираният от всеки включен в извадката производител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(40)
Комисията впоследствие определи за включените в извадката производители, които имат като цяло представителни продажби, тези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Съюза.
(41)
При все това, както бе посочено в раздел 3.1, за двама от производителите износители описаните по-долу сравнения се основаваха на всички продукти, вместо да се прави отделно сравнение на видовете на продукта.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката производители на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, в които общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на идентичния или съпоставим вид на продукта.
(43)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки включен в извадката производител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(44)
Тъй като обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетни продажни цени, равни или по-високи от изчисления производствен разход, е съставлявал повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид и когато среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички продажби на вътрешния пазар на този вид, направени по време на ПР, независимо от това дали тези продажби са носели или не са носели печалба.
(45)
Когато обемът на продажбите с печалба е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на ПР.
(46)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(47)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(48)
Нормалната стойност бе конструирана, като към средните производствени разходи, направени по време на периода на разследване и коригирани при необходимост, бяха добавени направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на периода на разследване. При необходимост, по-конкретно както е пояснено в раздел 3.1 по-горе, производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи са били коригирани, преди да бъдат използвани при проверката на обичайните търговски условия и за конструирането на нормалната стойност.
(49)
Всяко дружество получава своите индивидуални подробни изчисления, използвани за определянето на неговата нормална стойност, и ще му бъде предоставена възможност да изложи своето становище.
3.3. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно на несвързани клиенти, или чрез свързани дружества.
(51)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определяна въз основа на действително платените или платими експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързано дружество, експортната цена е била установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи корекции са били извършени за всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, в това число митата и таксите, както и разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбите. Собствените разходи за реализация, общите и административните разходи на свързания вносител са били използвани и е бил установен разумен марж на печалбата въз основа на маржа на печалбата, достигнат от независим вносител на разглеждания продукт.
3.4. Сравнение
(53)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато е доказано, че засягат сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(56)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
В съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на тримата включени в извадката производители износители, дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, не можа да бъде определен въз основа на средния дъмпингов марж на включените в извадката дружества.
(58)
В този случай бе сметнато за целесъобразно дъмпинговият марж, приложим по отношение на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, да бъде определен въз основа на техните експортни цени, установени на базата на статистическите данни за вноса на Евростат, и на средната нормална стойност, определена за включените в извадката индийски производители, тъй като средната нормална стойност не е била засегната от прилагането на член 18 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 28,0 %.
(60)
По отношение на останалите производители износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от Индия, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители.
(61)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 32,3 %.
(62)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Временен дъмпингов марж
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
28,0
Всички други дружества
32,3
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(63)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(64)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(65)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с един индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза.
(66)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(67)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(68)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрилo, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(69)
Установено бе, че по време на разглеждания период дъмпинговият внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем
16 847
29 053
36 720
35 398
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял (в проценти)
12,8
15,5
18,7
17,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(70)
Обемът на вноса от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(71)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(72)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антидъмпинговият въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(73)
В отговор на изразената загриженост т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(74)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (в EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(75)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 93 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(76)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос от включените в извадката индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(77)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 15 % от страна на дъмпинговия внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на дъмпинговия внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(78)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(79)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(80)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели, като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния дъмпингов марж и възстановяването след предишен дъмпинг, данните за които са събрани на равнището на общата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели, като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(82)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(83)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета (в проценти)
43
57
56
56
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(84)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(85)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(86)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял (в проценти)
67,6
66,6
63,1
62,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(87)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 100 по-долу.
(88)
Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(89)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 70 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос.
в) Заетост и производителност
(90)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 94-99 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 84 по-горе) производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(91)
Дъмпинговите маржове на трима от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 62 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(92)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни мерки (4). Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишния дъмпинг. Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишен дъмпинг.
5.3.3. Микроикономически показатели
а) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
б) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(94)
По време на разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Източник:
отговори на въпросника.
(95)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 68 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от промишленост от този вид в отрасъла на разследвания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това 5 % представлява марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(96)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(97)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(98)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции във връзка със сходния продукт, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(99)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
в) Складови наличности
(100)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
г) Разходи за труд
(101)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(102)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период, и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г., повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(103)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(104)
Освен това показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от натиска върху цените на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е отбелязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(105)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(106)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли по същото време да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на дъмпинговия внос.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(107)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна, увеличението на дъмпинговия внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(108)
По отношение на натиска на цените на пазара на Съюза през разглеждания период бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 15 % по време на ПР, индийският дъмпингов внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(109)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 93 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския дъмпингов внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(110)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на дъмпинговия внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Китайска народна република (КНР)
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Средна цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Средна цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Средна цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Средна. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(111)
Освен дъмпинговия внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 48 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(112)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период, и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(113)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(114)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(115)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антидъмпингова процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(116)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(117)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.3. Икономическа криза и цени на суровините
(118)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(119)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия период на разглеждане, докато дъмпинговият индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(120)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 15 %).
(122)
Този ръст на обема и на пазарния дял на дъмпинговия внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(123)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(124)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия износ, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносен дъмпинг съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(127)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(128)
Както бе посочено в съображение 72, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(129)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(130)
Очаква се, че налагането на антидъмпингови мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(131)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(132)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(133)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(134)
Въпросници бяха изпратени на девет потребители в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(135)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(136)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(137)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 1,2 процентни пункта.
(138)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(139)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето производството би могло да следва съответната тенденция.
(140)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка, що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от упражнявания дъмпинг.
(141)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели, отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(142)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(143)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(144)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(145)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(146)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(147)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(148)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(150)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на дъмпинговия внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 77 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 95.
(151)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 154.
8.2. Временни мерки
(152)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мита на равнището на по-ниската от двете стойности - на дъмпинговия марж или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(153)
Що се отнася до успоредното антисубсидийно разследване съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент и член 24, параграф 1, втората алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (5), не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Всички схеми за субсидиране, разгледани във временния антисубсидиен регламент (6), се отнасят за експортното субсидиране. Съответните временни антидъмпингови митнически ставки на оказалите съдействие производители са следователно съответно коригирани.
(154)
Въз основа на изложеното по-горе временните антидъмпингови митнически ставки са установени при съпоставка на маржовете на вредата, дъмпинговите маржове и ставките на изравнителното мито. Следователно предложените антидъмпингови мита са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Марж на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на изравнителното мито
Ставка на временното антидъмпингово мито
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
24,0
28,0
3,8
20,2
Всички други дружества
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(156)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(157)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(158)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Дружества, изброени в приложението
20,2
B781
Всички други дружества
27,8
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
32013R0418
L 126/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 418/2013
od 3. svibnja 2013.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1 Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 10. kolovoza 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka („antidampinški postupak”) u vezi s uvozom u Europsku uniju („Unija”) određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije („dotični proizvod”).
(2)
Komisija je istog dana putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u pogledu uvoza u Uniju određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i započela zaseban ispitni postupak („postupak protiv subvencioniranog uvoza”).
(3)
Antidampinški ispitni postupak pokrenut je nakon pritužbe koju je 28. lipnja 2012. podnijela Europska konfederacija industrije željeza i čelika (Eurofer) („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje određenih žica od nehrđajućeg čelika u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
1.2 Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(4)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike i korisnike te tijela Indije.
(5)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(6)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji, nepovezanih uvoznika i proizvođača iz Unije uključenih u postupak, i s ciljem zaključenja ispitnog postupka u zakonskom roku, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da je odlučila ograničiti na razumni broj proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, nepovezane uvoznike i proizvođače iz Unije koji bi se ispitali odabirom uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe (navedeni se postupak naziva i „odabir uzoraka”).
1.2.1 Odabir uzoraka proizvođačâ izvoznikâ
(7)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, zatraženo je od svih proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji da se jave i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
Ukupno je 18 proizvođača izvoznika, od kojih neki pripadaju istoj grupaciji, dostavilo tražene informacije i pristalo na uključenje u uzorak, a sedmorica od njih zatražila su individualno ispitivanje u slučaju da ih se ne uključi u uzorak. 15 od tih trgovačkih društava koja surađuju prijavila su izvoz žica od nehrđajućeg čelika u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga je uzorak odabran na temelju informacija koje je dostavilo 15 proizvođača izvoznika.
(9)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od dva individualna trgovačka društva i jedne grupacije trgovačkih društava koju čine četiri povezana trgovačka društva, a koji zajedno predstavljaju više od 63 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju.
(10)
U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, konzultirani su svi poznati dotični proizvođači izvoznici i tijela dotične zemlje o odabiru reprezentativnog uzorka. Nije bilo komentara na odabir uzorka.
(11)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 9., uzorak je bio ograničen na razumni broj trgovačkih društava koja je bilo moguće ispitati u raspoloživom vremenu. Trgovačka društva ispitana za potrebe ispitnog postupka navedena su u donjoj uvodnoj izjavi 19.
(12)
Štoviše, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 8., na početku je primljeno 7 zahtjeva za individualnim ispitivanjem. Stoga se smatralo da bi u ovoj fazi individualno ispitivanje bilo nepotrebno teško i da bi spriječilo pravovremeni dovršetak ispitnog postupka.
(13)
Međutim, zahtjevi izvoznikâ koji su dostavili potrebne informacije u rokovima ispitat će u kasnijoj fazi ispitnog postupka.
1.2.2 Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(14)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođačâ iz Unije. Taj se uzorak na početku sastojao od pet proizvođača koji su bili poznati Komisiji prije pokretanja ispitnog postupka kao proizvođači žica od nehrđajućeg čelika u Uniji. Komisija je odabrala uzorak na temelju prodaje, obujma proizvodnje i zemljopisnog smještaja. Zainteresirane stranke također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku u obavijesti o pokretanju postupka. Nisu primljeni komentari o predloženom uzorku. Analiza odgovora na upitnik pokazala je da je jedan odabrani proizvođač iz Unije imao povezani društvo koje je također bilo uključeno u proizvodnju i prodaju žica od nehrđajućeg čelika. Stoga je navedeno trgovačko društvo, također, uključeno u uzorak. Tako je šest proizvođača iz Unije u uzorku činilo 46,5 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije. Uzorak se smatra reprezentativnim za industriju Unije.
1.2.3 Odabir uzoraka uvoznikâ
(15)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, zatraženo je od svih nepovezanih uvoznika da se jave Komisiji i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(16)
Ukupno je devet nepovezanih uvoznika dostavilo zatražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Komisija je odabrala uzorak od tri trgovačka društva koja su činila 23,8 % indijskog uvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju. Međutim, dva uvoznika odabrana u uzorak nisu dostavila odgovore na upitnik. Stoga se odabir uzoraka u ovoj fazi ispitnog postupka nije mogao primijeniti, a suradnja će se ponovno zatražiti od uvoznikâ u kasnijoj fazi ispitnog postupka.
1.2.4 Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere
(17)
Upitnici su poslani trima (grupacijama) proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku i proizvođačima izvoznicima koji su zatražili individualno ispitivanje, šestorici proizvođača iz Unije u uzorku, trojici nepovezanih uvoznika u uzorku i devetorici poznatih korisnika.
(18)
Upitnici su primljeni od tri (grupacije) proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku i dvojice proizvođača izvoznika koji su zatražili individualno ispitivanje, šestorice proizvođača iz Unije u uzorku, jednog nepovezanog uvoznika u uzorku i trojice korisnika.
(19)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih stranaka:
proizvođači iz Unije:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Njemačka;
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španjolska;
-
Rodacciai SPA, Milano, Italija;
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italija;
-
Grupacije Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francuska,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Njemačka.
proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat;
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra;
-
Grupacije Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra.
1.3 Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(20)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2011. do 31. ožujka 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje trendova bitnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1 Dotični proizvod
(21)
Dotični proizvod su žice od nehrđajućeg čelika s masenim udjelom:
-
2,5 % ili više nikla, osim žice s masenim udjelom nikla od 28 % ili više, ali najviše 31 % nikla i 20 % ili više, ali najviše 22 % kroma,
-
manje od 2,5 % nikla, osim žice s masenim udjelom kroma od 13 % ili više, ali najviše 25 % kroma i 3,5 % ili više, ali najviše 6 % aluminija,
trenutačno obuhvaćene oznakama KN 72 230 019 i 72 230 099, podrijetlom iz Indije.
(22)
Jedna je stranka tvrdila da postoje takozvane „visokotehnološke” vrste proizvoda koje se razlikuju od ostalih vrsta dotičnog proizvoda proizvedenog u Indiji, ali i u Uniji. Nadalje je tvrdila da za razliku od većine vrsta koje se izvoze iz Indije u Unije, tehnološke vrste nisu potrošna roba, nego specifične vrste proizvoda koje se proizvode za specifične namjene s određenim stupnjevima kvalitete čelika i određenim promjerima i ne bi trebale biti predmet ispitnog postupka.
(23)
U ovoj se fazi čini da su tehnološke vrste dio definicije proizvoda i da imaju slična osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva u usporedbi s drugim vrstama dotičnog proizvoda. Štoviše, čini se da te vrste proizvode i proizvođači iz Unije, stoga su tehnološke vrste obuhvaćene opsegom ispitnog postupka.
2.2 Istovjetni proizvod
(24)
Utvrđeno je da dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije, kao i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije, imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te namjene. Stoga se privremeno smatra da su istovjetni za potrebe članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1 Uvod
(25)
Tijekom posjeta radi provjere u poslovnim prostorijama trojice indijskih proizvođača izvoznika u uzorku i naknadne analize prikupljenih informacija, utvrđeno je da su svi dostavili informacije koje se ne mogu smatrati pouzdanima.
(26)
U slučaju jednog proizvođača izvoznika, Komisija je utvrdila da troškovi prijavljeni u njegovom odgovoru na upitnik nisu u skladu s troškovima koji su evidentirani u unutarnjem računovodstvenom sustavu proizvođača i ne mogu se s njima usporediti.
(27)
Proizvođač izvoznik je tvrdio da su promatrane razlike između troškova prijavljenih Komisiji i troškova utvrđenih u unutarnjem računovodstvenom sustavu tijekom posjeta radi prodaje bile posljedica pogrešaka u evidentiranju transakcija i razlika u računovodstvenim metodama, posebno u pogledu potrošnje sirovina. Proizvođač izvoznik tvrdio je da podaci u unutarnjem računovodstvenom sustavu nisu pouzdani i da se ne bi trebali koristiti za potrebe ispitnog postupka. Iako je proizvođač izvoznik koristio isti računovodstveni sustav nekoliko godina, tvrdio je da bi Komisija trebala temeljiti svoju analizu na troškovima prijavljenima u odgovoru na uzorak, a ne na podacima u unutarnjem računovodstvenom sustavu trgovačkog društva.
(28)
Trebalo bi napomenuti da, iako su podaci sadržani u unutarnjem računovodstvenom sustavu bili u skladu s revidiranim financijskim izvještajima koje je dostavio proizvođač izvoznik, tijekom posjeta radi provjere nije se mogla napraviti usporedba, a tako i veza između troškovnih tablica pripremljenih za trenutačni ispitni postupak i podataka sadržanih u unutarnjem računovodstvenom sustavu. Stoga se, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, smatra da bi informacije utvrđene u računovodstvenom sustavu proizvođača izvoznika trebalo koristiti za potrebe antidampinškog ispitnog postupka.
(29)
Zbog toga je Komisija privremeno prilagodila podatke o troškovima koje je dostavio navedeni proizvođač izvoznik u svojem odgovoru na upitnik korištenjem činjenica dostupnih u njegovom unutarnjem računovodstvenom sustavu.
(30)
U slučaju drugog proizvođača izvoznika, Komisija je utvrdila da nabava i potrošnja sirovine prijavljene Komisiji u njegovom odgovoru na upitnik nisu potkrijepljene podacima utvrđenim u sustavu upravljanja zalihama navedenog proizvođača. Posebno se činilo da je distribucija prema stupnju kvalitete čelika bila drukčija u dva izvora. Komisija napominje da je stupanj kvalitete čelika ključan čimbenik u određivanju troška gotovog proizvoda. Nepouzdane informacije o stupnju kvalitete čelika mogle bi ozbiljno poremetiti izračune troškova i prodajne cijene pojedinih vrsta proizvoda i stoga bi mogle biti obmanjujuće.
(31)
Međutim, proizvođač izvoznik tvrdio je da su računalni spisi koji sadrže podatke o nabavi sirovine i koje je Komisija prikupila tijekom posjeta radi provjere bili nepotpuni, jer su druge jedinice u trgovačkom društvu dodatno nabavljale sirovinu, no ta nabava nije bila evidentirana i nije uključena u računalni spis koji je Komisija prikupila tijekom posjeta radi provjere i ispitala. Nadalje je proizvođač izvoznik tvrdio da su utvrđene razlike u količinama stupnjeva kvaliteta čelika bile posljedica činjenice da su se neki stupnjevi kvalitete čelika djelomično preklapali s drugima i da se neki dijelovi postupka proizvodnje nisu mogli slijediti na razini pojedinih stupnjeva kvalitete čelika.
(32)
Međutim, Komisija napominje da se gornjim tvrdnjama trgovačkog društva koje se odnose na dodatnu nabavu sirovine ne mogu objasniti utvrđene razlike na razini pojedinih stupnjeva kvalitete čelika. Komisija također napominje da je trgovačko društvo tvrdilo kako se točna sljedivost pojedinog stupnja kvalitete čelika u svim trima fazama proizvodnje ne može osigurati. Navedeni argument dodatno smanjuje pouzdanost sustava evidentiranja stupnjeva kvalitete čelika u cjelini. Mora se privremeno smatrati da su informacije dostavljene o stupnjevima kvalitete čelika obmanjujuće.
(33)
Komisija smatra da prijavljena distribucija sirovine prema stupnju kvalitete čelika nije pouzdana i da bi se privremeno trebala zanemariti te da bi utvrđivanje trebalo provesti na temelju dostupnih podataka prema članku 18. Osnovne uredbe. Zbog nepouzdanosti sustava izvješćivanja u cjelini, ne može se provesti utvrđivanje na temelju prijavljenih stupnjeva kvalitete čelika. Stoga je ukupna potrošnja svih sirovina u cjelini, ne uzimajući u obzir distribuciju prema stupnju kvalitete čelika, korištena za izračun ukupne dampinške marže za sve proizvođače.
(34)
U slučaju trećeg proizvođača izvoznika, Komisija je također tijekom posjeta radi provjere utvrdila da protok sirovina prijavljen u odgovoru na upitnik nije bio u skladu s podacima sadržanim u računovodstvenom sustavu proizvođača. Činilo se da je distribucija prema stupnju kvalitete čelika bila drukčija u dva izvora.
(35)
Iako je priznao neke pogreške u svojem odgovoru na upitnik, proizvođač izvoznik je tvrdio da se razlike u ukupnim količinama sirovine može uskladiti uzimanjem u obzir promjena zaliha. Međutim, trgovačko društvo je, također, tvrdilo da zbog djelomičnog preklapanja stupnjeva kvalitete čelike nije moguće točno uskladiti svaki pojedini stupanj kvalitete čelika. Navedeni argument dodatno smanjuje pouzdanost sustava evidentiranja stupnjeva kvalitete čelika u cjelini. Mora se smatrati da su informacije dostavljene o stupnjevima kvalitete čelika obmanjujuće.
(36)
Komisija smatra da prijavljena distribucija sirovine prema stupnju kvalitete čelika nije pouzdana i da bi se privremeno trebala zanemariti te da bi utvrđivanje trebalo provesti na temelju dostupnih podataka prema članku 18. Osnovne uredbe. Zbog nepouzdanosti sustava izvješćivanja u cjelini, ne može se provesti utvrđivanje na temelju prijavljenih stupnjeva kvalitete čelika. Stoga je ukupna potrošnja svih sirovina u cjelini, ne uzimajući u obzir distribuciju prema stupnju kvalitete čelika, korištena za izračun ukupne dampinške marže za sve proizvođače.
(37)
Svaki proizvođač izvoznik primio je individualno pismo u kojem su opisani specifični i detaljni razlozi zbog kojih se smatralo da se neki podaci dostavljeni u odgovoru na upitnik nisu mogli prihvatiti. Također su obaviješteni da je Komisija namjeravala donijeti privremene nalaze na temelju dostupnih podataka prema članku 18. Osnovne uredbe.
(38)
Svim trima proizvođačima izvoznicima pružena je mogućnost da dostave komentare i zatraže rasprave koje su im odobrene. Također su u pisanom obliku dostavili svoja mišljenja o mogućoj primjeni članka 18. Osnovne uredbe. Unatoč objašnjenjima dobivenima od trgovačkih društava, nisu se mogla na zadovoljavajućoj razini pojasniti gornja pitanja, što je dovelo do zamjene nekih podataka najboljim dostupnim podacima.
3.2 Uobičajena vrijednost
(39)
Radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti, Komisija je najprije utvrdila za svakog proizvođača izvoznika u uzorku je li ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan, tj. je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Komisija je utvrdila da je ukupna prodaja svakog proizvođača izvoznika u uzorku istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(40)
Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju proizvođači u uzroku s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, a koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(41)
Međutim, kako je objašnjeno u odjeljku 3.1., za dva proizvođača izvoznika ondje opisane usporedbe napravljene su na temelju svih proizvoda, umjesto uspoređujući pojedine vrste proizvoda zasebno.
(42)
Za svaku vrstu proizvoda koju su prodavali proizvođači izvoznici na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je istovjetna ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, ispitivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje istovjetne ili usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju.
(43)
Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja svakog proizvođača u uzroku smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIP-a.
(44)
Kada je obujam prodaje odgovarajuće vrste proizvoda prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna prodajna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek cijene svih domaćih prodaja obavljenih tijekom RIP-a, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(45)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(46)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(47)
Kada nije bilo prodaje istovjetnog proizvoda ostvarene u uobičajenom tijeku trgovine ili kada neka vrsta proizvoda nije prodana u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.
(48)
Uobičajena je vrijednost izračunana dodavanjem ponderiranom prosjeku tijekom razdoblja ispitnog postupka, prilagođenog prema potrebi, nastalih prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i ponderirane prosječne dobiti koju su ostvarili proizvođači izvoznici u uzorku kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda, u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka Kada je bilo potrebno, a posebno kako je objašnjeno u gornjem odjeljku 3.1, troškovi proizvodnje i POA prilagođeni su prije nego što su se koristili za ispitivanje uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajene vrijednosti.
(49)
Svako je trgovačko društvo primilo svoje individualne detaljne izračune korištene za utvrđivanje njegovih uobičajenih vrijednosti te će mu se pružiti mogućnost komentiranja.
3.3 Izvozna cijena
(50)
Proizvođači izvoznici u uzorku ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava.
(51)
Kada se dotični proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
(52)
Kad je izvozna prodaja u Uniju izvršena putem jednog povezanog društva, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji. U tim slučajevima prilagodbe su napravljene za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući pristojbe i poreze, kao i troškove POA i dobit. Koristili su se vlastiti troškovi POA povezanog uvoznika, a razumna profitna marža utvrđena je na temelju profitne marže koju je ostvario neovisni uvoznik dotičnog proizvoda.
3.4 Usporedba
(53)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ u uzorku uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(54)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(55)
Na toj su osnovi, kad je to bilo primjenljivo i opravdano, izvršene prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranje, utovar i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste i provizije kada je utvrđeno da utječu na usporedivost cijena.
3.5 Dampinške marže
(56)
Za svako trgovačko društvo u uzorku ponderirana prosječna uobičajena vrijednost utvrđena za istovjetni proizvod uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(57)
U skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe, zbog primjene članka 18. Osnovne uredbe na sva tri proizvođača izvoznika u uzorku, dampinška marža proizvođačâ izvoznikâ koji surađuju i koji nisu uključeni u uzorak nije se mogla utvrditi na temelju prosječne dampinške marže trgovačkih društava u uzorku.
(58)
U tom se slučaju smatralo primjerenim privremeno utvrditi dampinšku maržu primjenljivu na proizvođače izvoznike koji surađuju i koji nisu uključeni u uzorak na temelju njihove izvozne cijene, utvrđene na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu, i prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za indijske proizvođače u uzorku ako na prosječnu uobičajenu vrijednost nije utjecala primjena članka 18. Osnovne uredbe.
(59)
Na toj osnovi, dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja su surađivala, a nisu bila uključena u uzorak, privremeno je utvrđena u iznosu od 28,0 %.
(60)
U pogledu svih ostalih izvoznika iz Indije, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. U tu je svrhu napravljena usporedba između ukupne količine izvoza navedene u odgovorima na upitnik za uzorak i ukupnog uvoza iz Indije prema Eurostatovim statističkim podacima o uvozu. Budući da je razina suradnje bila visoka, preostala dampinška marža određena je na razini najviše dampinške marže utvrđene za proizvođače izvoznike u uzorku.
(61)
Na temelju toga je razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno utvrđena na 32,3 %.
(62)
Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
(u %)
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak
28,0
Sva ostala trgovačka društva
32,3
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1 Industrija Unije
(63)
Istovjetni proizvod proizvodilo je 27 proizvođača u Uniji. Smatra se da oni čine industriju Unije za potrebe članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
4.2 Proizvodnja Unije
(64)
Svi raspoloživi podaci o industriji Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te odgovore na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razdoblju ispitnog postupka.
(65)
Trebalo bi napomenuti da je jedan proizvođač iz Unije koji je povezan s indijskim proizvođačem izvoznikom i koji se protivio pokretanju ispitnog postupka, također, uključen u definiciju industrije Unije.
(66)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 139 141 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju preostalih proizvođača iz Unije koji se nisu javili tijekom ispitnog postupka.
4.3 Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(67)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 14., šest proizvođača iz Unije uključeno u uzorak predstavljalo je 46,5 % procijenjene ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
5. ŠTETA
5.1 Potrošnja Unije
(68)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog uvoza. Godinu 2009. obilježile su do tada najviše cijene nikla, glavne sirovine korištene za proizvodnju dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda te negativni učinci financijske krize na svjetskoj razini koji su zajedno doveli do posebno niske razine potrošnje Unije te godine. Međutim, stanje na tržištu se poboljšalo, kako je prikazano u donjoj tablici, a potrošnja Unije povećala se za 50 % između 2009. i RIP-a.
2009.
2010.
2011.
RIP
Potrošnja (u tonama)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indeks (2009. = 100)
100
142
149
150
Izvor:
Eurostat, pritužba i odgovori na upitnik.
5.2 Uvoz u Uniju iz dotične zemlje
5.2.1 Obujam i tržišni udio dotičnog uvoza
(69)
Utvrđeno je da se tijekom razmatranog razdoblja dampinški uvoz u Uniju od proizvođača izvoznika koji surađuju razvijao u smislu obujma i tržišnog udjela kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam
16 847
29 053
36 720
35 398
Indeks (2009. = 100)
100
172
218
210
Tržišni udio (u %)
12,8
15,5
18,7
17,9
Indeks (2009. = 100)
100
121
146
140
Izvor:
Eurostat, pritužba i odgovori na upitnik.
(70)
Obujam uvoza iz Indije povećao se značajno za 110 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje je bilo posebno izraženo između 2009. i 2010. kada se uvoz iz Indije naglo povećao za 72 % i kada se potrošnja Unije povećala za 42 %. Međutim, dok se potrošnja povećala samo za 5 % između 2010. i RIP-a, obujam uvoza iz Indije nastavio se značajno povećavati za 22 % u istom razdoblju.
(71)
Tržišni udio dampinškog uvoza iz Indije povećao se značajno za 40 % tijekom razmatranog razdoblja.
5.2.2 Cijene uvoza i sniženje cijena
(72)
Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 22., jedna je stranka izrazila zabrinutost u pogledu činjenice da se u antidampinškom upitniku nije posebno omogućilo razlikovanje određenih vrsta dotičnog proizvoda koje se prema njezinom mišljenju razlikuju.
(73)
To je pitanje obuhvaćeno u upitniku proširivanjem takozvanih kontrolnih brojeva proizvoda (PCN) kako bi se jasno utvrdile odgovarajuće vrste u ispitnom postupku, posebno prilikom usporedbe cijena. U ovoj je fazi ispitni postupak pokazao da su indijski proizvođači izvoznici izvozili samo ograničene količine navedenih visokotehnoloških vrsta. Neovisno o tome, ukazuje se na činjenicu da se izmjenama PCN-a osiguralo da se cijene određenih vrsta proizvoda izravno usporede s cijenama sličnih vrsta proizvoda.
(74)
Donja tablica sadrži prosječnu cijenu dampinškog uvoza:
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna cijena (u EUR/tona)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indeks (2009. = 100)
100
118
137
135
Izvor:
Eurostat i odgovori na upitnik.
(75)
Prosječne uvozne cijene iz Indije povećale su se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja, ali su ostale ispod prodajnih cijena industrije Unije tijekom istog razdoblja (vidjeti donju uvodnu izjavu 93.). To objašnjava nagli rast obujma uvoza i značajno povećanje tržišnog udjela indijskih izvoznika za 40 % u istom razdoblju.
(76)
Kako bi se odredilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda dampinškog uvoza od indijskih proizvođača u uzorku prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na temelju CIF s odgovarajućim prilagodbama za troškove nakon uvoza.
(77)
Rezultat usporedbe, kad se izrazi kao postotak prometa proizvođačâ iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena od 15 % zbog dampinškog uvoza iz dotične zemlje na tržištu Unije. Niže cijene dampinškog uvoza, uspoređene s cijenama Unije tijekom razmatranog razdoblja, objašnjavaju značajno povećanje obujma i tržišnog udjela indijskog uvoza između 2009. i RIP-a.
5.3 Gospodarsko stanje industrije Unije
5.3.1 Uvodne napomene
(78)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih pokazatelja koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(79)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 14., odabir uzoraka se koristio za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(80)
Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. U tom pogledu se gospodarsko stanje industrije Unije procjenjivalo na temelju (a) makroekonomskih pokazatelja, odnosno pokazatelja kao što su: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio i rast, zaposlenost, produktivnost i visina stvarne dampinške marže za koje su podaci prikupljeni na razini ukupne industrije Unije te na temelju (b) mikroekonomskih podataka, odnosno podataka kao što su: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe i troškovi rada za koje su podaci prikupljeni na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
(81)
Važno je napomenuti da su svi raspoloživi podaci o industriji Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođačâ iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku korišteni za utvrđivanje makroekonomskih pokazatelja, a posebno podataka koji se odnose na proizvođače iz Unije koji nisu u uzorku.
(82)
Mikroekonomski pokazatelji utvrđeni su na temelju informacija koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku u svojim odgovorima na upitnik.
5.3.2 Makroekonomski pokazatelji
(a) Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(83)
Kretanja proizvodnje Unije, proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta razvijala su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indeks (2009. = 100)
100
133
131
132
Proizvodni kapacitet (u tonama)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indeks (2009. = 100)
100
101
101
101
Iskorištenost kapaciteta (%)
43
57
56
56
Indeks (2009. = 100)
100
132
130
130
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik.
(84)
Proizvodnja Unije povećala se za 32 % tijekom razmatranog razdoblja odražavajući tako u određenoj mjeri pozitivno kretanje potrošnje. Međutim, obujam proizvodnje stagnirao je između 2010. i RIP-a.
(85)
Dok se iskorištenost kapaciteta poboljšala i povećala za 13 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja, proizvodni kapacitet ostao je u biti stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(b) Obujam prodaje, tržišni udio i rast
(86)
Kretanja obujma prodaje, tržišnog udjela i rasta razvijala su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indeks (2009. = 100)
100
140
140
140
Tržišni udio (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indeks (2009. = 100)
100
98
93
93
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik.
(87)
Nakon znatnog povećanja između 2009. i 2010., u kontekstu sve veće potrošnje, obujam prodaje nepovezanim kupcima je usporavao i nije mogao iskoristiti stalno povećanje potražnje (4,9 % između 2009. i 2010.). To se odrazilo i u povećanju završnih zaliha, koje su se ukupno povećale za 41 % tijekom razmatranog razdoblja, kako je prikazano u donjoj uvodnoj izjavi 100.
(88)
Nadalje, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 4,7 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja unatoč stalnom povećanju potrošnje od 50 %.
(89)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 68., potrošnja Unije povećavala se za 50 % između 2009. i RIP-a, dok se obujam dampinškog uvoza povećao znatno, za 110 %, tijekom istog razdoblja, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 70. Rast tržišta Unije između 2009. i RIP-a djelomično je apsorbirao dampinški uvoz, a prodaja u Uniji industrije Unije povećala se za 40 % tijekom istog razdoblja. To pokazuje da industrija Unije nije mogla u potpunosti imati koristi od rasta potrošnje Unije zbog sve većeg tržišnog udjela dampinškog uvoza.
(c) Zaposlenost i produktivnost
(90)
Neovisno o teškom financijskom stanju opisanom u donjim uvodnim izjavama 94.-99., zaposlenost u industriji Unije ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja. S obzirom na povećanje obujma proizvodnje (vidjeti gornju uvodnu izjavu 84.), produktivnost mjerena kao proizvodnja u tonama po zaposlenoj osobi godišnje povećala se za 30 % tijekom istog razdoblja, što ukazuje na to da je industrija Unije uložila značajne napore u poboljšanje učinkovitosti.
2009.
2010.
2011.
RIP
Broj zaposlenika
1 726
1 687
1 729
1 747
Indeks (2009. = 100)
100
98
100
101
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
61
83
80
80
Indeks (2009. = 100)
100
136
131
130
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik.
(d) Visina stvarne marže dampinga i oporavak od prošlog dampinga
(91)
Dampinške marže trojice indijskih proizvođača izvoznika u uzorku više su od razine de minimis (vidjeti gornju uvodnu izjavu 62.). S obzirom na sektor dotičnog proizvoda, obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Indije, koji su gore opisani, učinak stvarne dampinške marže na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
(92)
Podsjeća se da su 1999. uvedene antidampinške i antisubvencijske mjere (4) na dotični proizvod. Međutim, s obzirom na vremenski razmak između isteka mjera koje su uvedene 1999. i trenutačnog ispitnog postupka, ne postoje raspoloživi podaci za procjenu učinka dampinškog uvoza. U svakom slučaju, tijekom ispitnog postupka nisu se pojavili nikakvi dokazi da se industrija Unije još uvijek oporavlja od prošlog dampinga.
5.3.3 Mikroekonomski pokazatelji
(a) Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i jedinični trošak proizvodnje
(93)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji povećale su se za 34 % tijekom razmatranog razdoblja. Tim rastom odražava se opće povećanje troška sirovine s kojim se susrela industrija tijekom istog razdoblja. Proizvođači iz Unije mogli su 2011. i tijekom RIP-a samo umjereno povećati cijene kako bi pokrili sve veće troškove proizvodnje, što je dovoljno samo da se profitabilnost 2011. održi malo iznad 1 % i na točki isplativosti tijekom RIP-a. Stoga, prema podacima iz gornje tablice, čak niti značajno povećanje prodajne cijene nije industriji Unije omogućilo da ostvari razumnu razinu dobiti.
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna jedinična cijena u Uniji prema nepovezanim kupcima
2 988
3 833
4 185
4 018
Indeks (2009. = 100)
100
128
140
134
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indeks (2009. = 100)
100
111
117
113
Izvor:
odgovori na upitnik.
(b) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(94)
Novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala proizvođačâ iz Unije razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Novčani tok (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Ulaganja (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indeks (2009. = 100)
100
181
98
89
Povrat ulaganja (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Izvor:
odgovori na upitnik.
(95)
Profitabilnost proizvođačâ iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. Proizvođači iz Unije u uzorku su 2009. zabilježili gubitak, no počeli su se oporavljati 2010. u skladu s povećanjem potrošnje za 50 % opisane u gornjoj uvodnoj izjavi 68. Međutim, čak i ako se profitabilnost blago povećala, razine dobiti od 0,2 % još uvijek su bile daleko ispod razumne razine profitabilnosti u sektoru čelika. Naime, ciljna profitna marža privremeno je određena na 5 %, jer se smatralo da odgovara marži koju bi industrija ove vrste objektivno mogla ostvariti u sektoru ispitanog proizvoda u uobičajenom uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji kako je navela industrija Unije. Nadalje, navedenih 5 % odnosi se na maržu dobiti prije oporezivanja koja se smatrala primjerenim minimumom u drugim ispitnim postupcima u vezi sa sličnim proizvodima u istom sektoru.
(96)
Proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su tijekom RIP-a doći do točke isplativosti. Međutim, pritisak dampinškog uvoza na cijene onemogućio im je da usklade svoje cijene s troškovima i tako postignu zadovoljavajuće rezultate. Navedenu situaciju objašnjava i činjenica da se proizvod iz ispitnog postupka smatra potrošnom robom i da su tako cijene glavni čimbenik koji utječe na odabir kupaca.
(97)
Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti koja se računa na temelju poslovnih aktivnosti, bio je negativan do 2010. Iako se poboljšao 2011., između 2011. i RIP-a smanjio se za 34 %.
(98)
Kretanje profitabilnosti i novčanog toka tijekom razmatranog razdoblja ograničilo je sposobnost proizvođačâ iz Unije u pogledu ulaganja u svoje aktivnosti i smanjio njihov razvoj. Kao posljedica toga, smanjena je i sposobnost proizvođačâ iz Unije u pogledu prikupljanja kapitala i financiranja troškova. Iako su proizvođači iz Unije u uzorku 2010. uspjeli provesti neka ulaganja koja se odnose na istovjetni proizvod, ona su se nakon toga smanjila, a posebno tijekom RIP-a kada su pala za 51 % u usporedbi s razinama iz 2012. Štoviše, čak i ako je povrat ulaganja, izražen kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja postao pozitivan 2011., on se tijekom RIP-a značajno smanjio za 5,9 postotnih bodova i dosegnuo nisku razinu od 0,8 %.
(99)
S obzirom na gore navedeno, može se zaključiti da su financijski rezultati proizvođačâ iz Unije u uzorku i dalje bili djelomično nestabilni tijekom RIP-a.
(c) Zalihe
(100)
Razina zaliha proizvođača iz Unije u uzorku povećala se za 41 % tijekom razmatranog razdoblja. Njihovo povećanje dogodilo se istodobno s gubitkom tržišnog udjela, posebno tijekom RIP-a.
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (u tonama)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indeks (2009. = 100)
100
120
124
141
Izvor:
odgovori na upitnik.
(d) Troškovi rada
(101)
Prosječni troškovi rada proizvođačâ iz Unije u uzorku neznatno su se povećali tijekom razmatranog razdoblja i stoga ne predstavljaju odlučujući čimbenik u troškovima proizvodnje.
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indeks (2009. = 100)
100
109
107
104
Izvor:
odgovori na upitnik.
5.4 Zaključak o šteti
(102)
Ispitni postupak je pokazao da industrija Unije nije u potpunosti iskoristila povećanje potrošnje tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIP-a. Na početku se, između 2009. i 2010., većina pokazatelja štete koji se odnose na industriju Unije uglavnom poboljšala, no kasnije je njezina gospodarska situacija stagnirala ili se čak pogoršala.
(103)
Naime, u kontekstu rastućeg tržišta, određeni su se pokazatelji, kao što su obujam proizvodnje i prodaje industrije Unije značajno povećali između 2009. i 2010., ali je zatim zabilježeno usporavanje od 2010. nadalje. Navedena se situacija dogodila unatoč stalnom povećanju potrošnje.
(104)
Nadalje, pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok, ulaganje i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni pritiskom na cijene koji je prevladavao na tržištu Unije, posebno tijekom RIP-a. Industrija Unije nije mogla dostatno povećati svoje cijene kako bi pokrila troškove proizvodnje između 2009. i 2010. Profitabilnost se povećala između 2009. i 2011. uz blagu dobit od 1,4 % 2011. Međutim, tijekom RIP-a se počela ponovno pogoršavati kada je dosegnula samo razinu isplativosti. To znači da je sposobnost industrije Unije za prikupljanje kapitala i oporavak, također, bila narušena.
(105)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu za potrebe članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
6. UZROČNOST
6.1 Uvod
(106)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala je li dampinški uvoz iz Indije prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati znatnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročili ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
6.2 Učinak dampinškog uvoza
(107)
Ispitni postupak pokazao je da se potrošnja Unije povećala za 50 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam uvoza podrijetlom iz Indije više nego udvostručio. S druge strane, povećanje dampinškog uvoza dogodilo se istodobno s usporavanjem rasta obujma prodaje industrije Unije prema nepovezanim strankama između 2010. i RIP-a.
(108)
U pogledu pritiska na cijene koji je prevladavao na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja, utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene iz Indije stalno bile niže od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije. Snižavanjem cijena industrije Unije u prosjeku za 15 % tijekom RIP-a, indijski dampinški uvoz povećao je svoj tržišni udio od 2009. do RIP-a za 40 %, dok se tržišni udio industrije Unije smanjio za 4,7 postotnih bodova (sa 67,6 % 2009. na 62,9 % tijekom RIP-a). Gubitak tržišnog udjela pokazuje da je industrija Unije samo u ograničenom opsegu mogla imati koristi povećane potrošnje.
(109)
S obzirom na sve veće troškove proizvodnje, industrija Unije pokušala je povećati jediničnu cijenu prema nepovezanim kupcima, kako je prikazano u gornjoj uvodnoj izjavi 93. Međutim, zbog povećanja pritiska na cijene zbog sve većeg obujma dampinškog indijskog uvoza, kako je gore navedeno, povećanje cijene nije bilo dostatno za pokrivanje sve većih troškova pa tako industrija Unije nije mogla dosegnuti zadovoljavajuće razine dobiti koje bi se mogle smatrati potrebnima za ovu konkretnu industriju.
(110)
Na temelju gore navedenog zaključuje se da je rast dampinškog uvoza iz Indije po cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije imao presudnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3 Učinak ostalih čimbenika
6.3.1 Uvoz iz trećih zemalja
Zemlja
2009.
2010.
2011.
RIP
Narodna Republika Kina (NRK)
Obujam (u tonama)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indeks (2009. = 100)
100
134
177
202
Tržišni udio (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indeks (2009. = 100)
100
94
118
134
Prosječna cijena
1 914
2 607
2 835
2 508
Indeks (2009. = 100)
100
136
148
131
Švicarska
Obujam (u tonama)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indeks (2009. = 100)
100
132
113
113
Tržišni udio (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indeks (2009. = 100)
100
93
75
75
Prosječna cijena
3 423
4 063
4 475
4 360
Indeks (2009. = 100)
100
119
131
127
Republika Koreja
Obujam (u tonama)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indeks (2009. = 100)
100
138
130
128
Tržišni udio (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Indeks (2009. = 100)
100
97
87
85
Prosječna cijena
3 717
4 165
4 761
4 627
Indeks (2009. = 100)
100
112
128
124
Ukupno za sve treće zemlje osim Indije
Obujam (u tonama)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indeks (2009. = 100)
100
130
139
146
Tržišni udio (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indeks (2009. = 100)
100
91
93
97
Prosječna cijena
3 609
4 214
4 748
4 483
Indeks (2009. = 100)
100
117
132
124
(111)
Osim dampinškog uvoza iz Indije koji je činio 48 % cjelokupnog uvoza na tržište Unije tijekom RIP-a, postojali su i drugi izvori uvoza, uključujući Narodnu Republiku Kinu, Koreju i Švicarsku, koje je trebalo ispitati u kontekstu uzročno-posljedične veze.
(112)
Ispitni je postupak pokazao da su prosječne prodajne cijene korejskih i švicarskih proizvođača izvoznika ostale iznad prodajnih cijena indijskih proizvođača izvoznika i cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIP-a. Štoviše, njihov se tržišni udio smanjio za 0,5 odnosno 1,6 postotnih bodova tijekom RIP-a.
(113)
Prosječna cijena iz Narodne Republike Kine bila je niža od razine cijena industrije Unije, a tržišni udio navedene zemlje pokazivao je trend rasta tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je ponuda proizvoda koju predstavlja kineski uvoz drukčija i da kineski proizvodi ne konkuriraju izravno proizvodima industrije Unije ili proizvodima indijskog podrijetla. Stoga se smatralo da kineski uvoz nije mogao imati značajan učinak na temeljne vrste proizvoda koje prodaje industrija Unije na tržištu Unije. Stoga je svaki učinak koji je uvoz iz Kine mogao imati na štetu koju je pretrpjela industrija Unije bio minimalan.
(114)
Neovisno o tome, proizvođač izvoznik tvrdio je da bi uvoz žica od nehrđajućeg čelika iz Narodne Republike Kine, Republike Koreje i Švicarske trebalo uključiti u opseg ovog ispitnog postupka.
(115)
Osim gore navedenih činjenica i razmatranja, trebalo bi napomenuti da od početne faze do sada nema dokaza o dampingu, šteti ili uzročno-posljedičnoj vezi koja bi opravdala pokretanja antidampinškog postupka u vezi s uvozom podrijetlom iz gore navedenih zemalja. Štoviše, čak i kad bi bilo dokaza koji bi opravdali ispitivanje drugog uvoza, razlika u obradi, tj. početak antidampinškog postupka koji se odnosi samo na indijski uvoz, ne bi se mogla smatrati diskriminacijom. Tvrdnja da bi navedene zemlje trebalo uključiti u opseg ispitnog postupka, stoga, nije utemeljena i trebalo bi je odbaciti.
(116)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da izvoz iz trećih zemalja nije znatno doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3.2 Realizacija izvoza industrije Unije
(117)
Ukupan izvoz dotičnog proizvoda industrije Unije predstavljao je 8,5 % ukupne proizvodnje tijekom RIP-a. Ta slika odražava izvoz proizvođačâ iz Unije prema nepovezanim kupcima koji je predstavljao 7 % proizvodnje tijekom RIP-a i čije su cijene bile 36 % više od cijena na tržištu EU-a u istom razdoblju. Na temelju toga se može zaključiti da aktivnost izvoza industrije Unije nije mogla biti mogući uzrok materijalne štete.
6.3.3 Gospodarska kriza i cijene sirovina
(118)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 68., potrošnja je 2009. bila posebno niska zbog iznimno visoke razine cijene nikla i učinaka gospodarske krize. Ta situacija svakako objašnjava posebno loše financijsko stanje industrije Unije 2009. Međutim, važno je napomenuti da u situaciji sve veće potrošnje od 2010. nadalje, rezultati jeftinog dampinškog uvoza suprotni su rezultatima industrije Unije.
(119)
Ispitni postupak je pokazao da čak i tijekom općega gospodarskog oporavka, industrija Unije nije mogla iskoristiti sve veću potrošnju i smanjivala je svoj tržišni udio tijekom cijelog razmatranog razdoblja, dok se tržišni udio dampinškog indijskog izvoza povećavao.
(120)
Stoga, iako su gospodarska kriza i povećanje cijena sirovina mogli doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ukupno gledajući, ne može se smatrati da je njihov učinak takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete koju je industrija Unije pretrpjela tijekom RIP-a.
6.4 Zaključak o uzročnosti
(121)
Pokazalo se da se bitno povećao obujam i tržišni udio dampinškog uvoza podrijetlom iz Indije tijekom razmatranog razdoblja (za 110 % odnosno 40 %). Osim toga, utvrđeno je da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije, a posebno tijekom RIP-a (u prosjeku za 15 %).
(122)
To povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza iz Indije podudaralo se s usporenim razvojem financijskog stanja industrije Unije, posebno od 2010. Tako unatoč oporavku potrošnje, industrija Unije nije mogla prenijeti povećanja troška proizvodnje na svoje kupce na zadovoljavajućoj razini i stoga su financijski pokazatelji, kao što su profitabilnost, novčani tok i ulaganja, ostali na niskim razinama.
(123)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici nisu bili takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Indije i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(124)
Na temelju gore navedene analize koja je prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog izvoza, privremeno se zaključuje da je dampinški izvoz iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije za potrebe članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
7. INTERES UNIJE
7.1 Opća razmatranja
(125)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom nalazu o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznikâ i korisnikâ.
7.2 Interes industrije Unije
(126)
Industrija Unije sastoji se od 27 poznatih proizvođača koji predstavljaju cjelokupnu proizvodnju istovjetnog proizvoda u Uniji. Proizvođači se nalaze u različitim državama članicama Unije i izravno su zapošljavali 1 747 osoba vezano uz istovjetni proizvod tijekom RIP-a.
(127)
Jedan proizvođač iz Unije, koji predstavlja relativno mali udio proizvodnje Unije i ima povezano društvo u Uniji, protivio se pokretanju ispitnog postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 22., također je tvrdio da visokotehnološke proizvode ne bi trebalo uključiti i da uvođenje istih mjera za tu vrstu proizvoda nije u interesu Unije.
(128)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 72., to je pitanje obuhvaćeno u upitniku proširenjem PCN-a, čime se jasno utvrđuju te vrste u ispitnog postupku. Međutim, u ovoj je fazi ispitni postupak pokazao da su visoko tehnološki proizvodi bili obuhvaćeni ispitnim postupkom i da su indijski proizvođači izvoznici izvozili samo ograničene količine navedenih vrsta proizvoda. Stoga se smatralo da dvojbe ovog proizvođača nisu utemeljene i tvrdnja je odbačena.
(129)
Utvrđeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz Indije. Podsjeća se da industrija Unije nije mogla u potpunosti iskoristiti sve veću potrošnju pa je financijsko stanje industrije Unije ostalo nestabilno.
(130)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti poštene uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene istovjetnog proizvoda s troškovima proizvodnje.
(131)
Može se također očekivati da će uvođenje privremenih mjera omogućiti industriji Unije da vrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz pozitivni učinak na profitabilnost i cjelokupno financijsko stanje. Uvođenjem mjera omogućilo bi se industriji da zadrži i dodatno uloži napore u poboljšanje troškovne učinkovitosti.
(132)
Ako se mjere ne uvedu, može se očekivati daljnji gubitak tržišnog udjela i pogoršanje profitabilnosti industrije Unije.
(133)
Stoga je privremeno zaključeno da bi uvođenje antidampinških mjera na uvoz podrijetlom iz Indije bio u interesu industrije Unije.
7.3 Interes korisnikâ
(134)
Upitnici su poslani devetorici korisnika u Uniji. Samo su trojica odgovorila na upitnike, što predstavlja oko 6 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda iz Indije tijekom RIP-a. Prisutni su u sektorima povezanima s preradom hrane, uključujući s komercijalnim kuhinjama i pripravom i dostavom hrane, kućanskim aparatima i automobilskom industrijom.
(135)
U prosjeku je nabava iz Indije činila oko 67 % njihove ukupne nabave dotičnog proizvoda, a Indija je predstavljala isključivi izvor opskrbe samo za jednog korisnika. Tijekom RIP-a, prosječni postotak prometa koji sadrže dotični proizvod predstavljao je 54 % njihovog ukupnog prometa.
(136)
Ispitni je postupak pokazao da je tijekom RIP-a prosječna profitabilnost svih korisnika koji surađuju u sektorima u kojima se koristi dotični proizvod iznosila više od 9 % prometa.
(137)
Vjerojatni učinak predloženih mjera procijenjen je na temelju odgovora na upitnik primljenih od korisnikâ i ukupnog tržišta Unije za dotični proizvod i istovjetni proizvod. Pretpostavljajući najgori scenarij za tržište Unije, odnosno da se povećanje cijene ne može prenijeti na distribucijski lanac i da korisnici nastave nabavljati robu iz Indije u prethodnim količinama, učinak pristojbe na profitabilnost korisnikâ značio bi smanjenje od oko 1,2 postotna boda.
(138)
Treba napomenuti da je jedan korisnik bio neutralan u pogledu ispitnog postupka zato što smatra da uvođenje mjera neće imati značajan učinak na tržišne cijene jer će moguće povećanje cijena prihvatiti distributeri.
(139)
Drugi je korisnik izrazio zabrinutost da bi u slučaju uvođenja mjera one pogodile i određene vrste proizvoda koji se više ne proizvode u Uniji. Međutim, ispitni je postupak pokazao da se vrste proizvoda na koje se poziva navedeni korisnik još uvijek proizvode u Unije i da potražnja za tim vrstama nehrđajućeg čelika nije značajna. Štoviše, trebalo bi napomenuti da proizvođači iz Unije nisu proizvodili punim kapacitetom tijekom razmatranog razdoblja i da bi se u slučaju povećanja potrošnje na odgovarajući način mogla povećati i proizvodnja.
(140)
Trebalo bi ukazati na činjenicu da, s obzirom na to da je odnosni proizvod standardiziran za potrebe sektora i upotrebe, korisnici bi lako mogli promijeniti svoje izvore opskrbe u pogledu kvalitete proizvoda ili cijene. Uvođenjem mjera ne bi se trebala isključiti mogućnost uvođenja dotičnog proizvoda iz drugih zemalja, uključujući Indiju, kada se uklone učinci koji narušavaju trgovinu zbog dampinga.
(141)
Uzimajući u obzir gore navedeno, čak i ako bi mjere za indijski uvoz negativnije utjecale na neke korisnike za razliku od drugih, ukupni učinak na korisnike smatra se ograničenim.
7.4 Interes uvoznikâ
(142)
Nepovezani uvoznici surađivali su u ograničenoj mjeri. Devet je uvoznika dostavilo informacije za odabir uzoraka, no samo je jedan surađivao. Navedeno je trgovačko društvo činilo oko 7 % ukupnog uvoza iz Indije tijekom RIP-a. Društvo se protivi uvođenju mjera, jer je Indija njegov daleko najvažniji dobavljač. Iako bi uvođenje mjera imalo negativan učinak na njegovu profitabilnosti zbog visokih troškova koji bi nastali, trgovačko društvo za uvoz trebalo bi moći prenijeti barem dio povećanog troška na svoje kupce.
(143)
Nadalje, uvoznici bi se mogli prebaciti na druge izvore, uključujući industriju Unije i druge zemlje izvoznice.
(144)
Na temelju toga, privremeno se zaključuje da uvođenje privremenih mjera neće imati jako negativne učinke na interes uvoznikâ.
7.5 Zaključak o interesu Unije
(145)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključilo da, ukupno gledano i na temelju podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Indije.
(146)
Štoviše, prilikom razmatranja ukupnog učinka antidampinških mjera na tržište Unije, čini se da pozitivni učinci, posebno na industriju Unije, nadilaze moguće negativne učinke na ostale ograničenije zainteresirane skupine.
8. PRIJEDLOG PRIVREMENIH ANTIDAMPINŠKIH MJERA
(147)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
8.1 Razina uklanjanja štete
(148)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera, u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(149)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi svaka mjera trebala omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(150)
Stoga je razina uklanjanja štete izračunana na temelju usporedbe ponderirane prosječne cijene dampinškog uvoza, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena u gornjoj uvodnoj izjavi 77., i neštetne cijene industrije Unije za istovjetni proizvod. Neštetna cijena utvrđena je dodavanjem razumne razine dobiti troškovima proizvodnje. Ciljna profitna marža privremeno je utvrđena na 5 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 95.
(151)
Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne cijene CIF, prema uvodnoj izjavi 154.
8.2 Privremene mjere
(152)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da bi, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(153)
Što se tiče usporednog ispitnog postupka protiv subvencioniranog uvoza, prema članku 14. stavku 1. Osnovne uredbe i članku 24. stavku 1., drugom podstavku Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (5), proizvod ne podliježe i antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama s ciljem rješavanja jedne i iste situacije koja proizlazi iz dampinga ili subvencioniranja izvoza. Svi programi subvencija navedeni u privremenoj antisubvencijskoj uredbi (6) odnose se na subvencioniranje izvoza. Odgovarajuće stope privremene antidampinške pristojbe dotičnih proizvođača koji surađuju stoga su prilagođene na odgovarajući način.
(154)
Na temelju gore navedenog, utvrđene su stope privremene antidampinške pristojbe uspoređivanjem marža štete, dampinških marža i stopa kompenzacijske pristojbe. Slijedom toga, predložene antidampinške pristojbe su sljedeće:
(u %)
Trgovačko društvo
Marža štete
Dampinška marža
Stopa kompenzacijske pristojbe
Stopa privremene antidampinške pristojbe
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Grupacija Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak
24,0
28,0
3,8
20,2
Sva ostala trgovačka društva
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta trgovačka društva. Te stope pristojba (nasuprot pristojbi na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se, stoga, primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz Indije koji su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(156)
Sve tvrdnje kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (7) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se u skladu s tim izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od pojedinačnih stopa pristojba.
(157)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
9. ZAVRŠNA ODREDBA
(158)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojbi za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih nalaza,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz žice od nehrđajućeg čelika s masenim udjelom:
-
2,5 % ili više nikla, osim žice s masenim udjelom nikla od 28 % ili više, ali najviše 31 % nikla i 20 % ili više, ali najviše 22 % kroma,
-
manje od 2,5 % nikla, osim žice s masenim udjelom kroma od 13 % ili više, ali najviše 25 % kroma i 3,5 % ili više, ali najviše 6 % aluminija,
trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7223 00 19 i 7223 00 99, podrijetlom iz Indije.
2. Stope privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja pristojbe, za proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode trgovačka društva u nastavku iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
24,4
B780
Trgovačka društva navedena u Prilogu
20,2
B781
Sva ostala trgovačka društva
27,8
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavljivanje bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba, iznijeti u pisanom obliku svoje stavove i zatražiti usmeno saslušanje pred Komisijom u roku od mjesec dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Na temelju članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu dati komentare na primjenu ove Uredbe u roku od mjesec dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se na razdoblje od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. svibnja 2013.