РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2013 година
за отказ да бъде предоставена дерогация от Решение 2001/822/ЕО на Съвета по отношение на правилата за произход за захар от Кюрасао
(нотифицирано под номер C(2013) 5826)
(2013/460/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Решение 2001/822/ЕО на Съвета от 27 ноември 2001 г. за асоцииране на отвъдморските страни и територии към Европейската общност („Решение за отвъдморско асоцииране“) (1), и по-специално член 37 от приложение III към него,
като има предвид:
(1)
Приложение III към Решение 2001/822/ЕО се отнася до определението на понятието „продукти с произход“ и методите на административно сътрудничество. В член 37 от него се предвижда, че дерогации от тези правила за произход могат да се приемат в случаите, когато това се налага от развитието на съществуващи производства или създаването на нови производства в дадена държава или територия.
(2)
В член 5, параграф 1, букви ж), й), к) и о) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО се предвижда, че частичното или цялостното мелене на захар, отсяването и поставянето в торби се считат за операции, които са недостатъчни, за да придадат статут на продукти с произход.
(3)
В член 6, параграф 4 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО се предвижда, че кумулацията на произход от АКТБ/ЕО-ОСТ за всички захарни продукти, класирани в глава 17 от ХС, постепенно намалява във времето и с нея прогресивно се намаляват количествата, за които е разрешена такава кумулация. С определянето на количеството на нула тона постепенното намаляване доведе в крайна сметка до забраната на такава кумулация, считано от 1 януари 2011 г.
(4)
През 2002 г. Нидерландия поиска дерогация от правилото за произход по отношение на захарните продукти, попадащи под кодове по КН 1701 11 90, 1701 99 10 и 1701 91 00, преработвани в Нидерландските Антили, за годишно количество от 3 000 тона. Това искане беше удовлетворено и дерогацията изтече на 31 декември 2007 г.
(5)
През 2009 г. Нидерландия подаде искане за удължаване на предоставената през 2002 г. дерогация, което искане беше отхвърлено с Решение 2009/699/ЕО на Комисията (2). С посоченото решение обаче беше удовлетворено ново искане за дерогация, включено в искането за удължаване, в рамките на количествата, за които на Нидерландските Антили са били предоставени лицензии за внос на захар през 2009 и през 2010 година.
(6)
През 2010 г. Нидерландия поиска нова дерогация за захарни продукти, преработвани в Нидерландските Антили, за периода 2011-2013 г. С Решение 2011/47/ЕС на Комисията (3) дерогацията беше предоставена в съответствие с член 37, параграфи 1, 3 и 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО и при някои условия, чиято цел беше да се балансират легитимните интереси на операторите от отвъдморските страни и територии (ОСТ) с целите на общата организация на пазара на захар в Съюза. Продуктите, за които бе предоставена дерогация, бяха действително преработвани в Нидерландските Антили и се смяташе, че създадената там добавена стойност на суровата захар е най-малко 45 % от стойността на крайния продукт.
(7)
В Решение 2011/47/ЕС се поясняваше, че постепенното прекратяване на кумулацията на произход от АКТБ/ЕО-ОСТ по отношение на захарта, предвидено в член 6, параграф 4 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО, показва намерението на Съюза да съсредоточи търговските преференции върху стопанска дейност, която допринася по устойчив начин за развитието на ОСТ, като надлежно се взема предвид секторът на захарта в Съюза. Този принцип беше приложен при определяне на количествата, за които бе предоставена дерогация с Решение 2011/47/ЕС. В подаденото през 2010 г. искане също така се посочваше, че дружеството в Кюрасао, ползвало се от предходните дерогации, се стреми към диверсификация чрез насочване към дейности, различни от производството на захар, което изисква допълнителни дерогации. Ето защо количествата, предмет на дерогация, постепенно намаляваха във времето (5 000 тона за 2011 г., 3 000 тона за 2012 г. и 1 500 тона за 2013 г.).
(8)
В подаденото през 2010 г. искане Нидерландия изтъкна, че дружеството в Кюрасао, ползвало се от предходните дерогации, се стреми към диверсификация чрез производството на смеси и „биозахар“, които са насочени към напълно различни пазари в сравнение със захарните продукти, обхванати от подаденото през 2010 г. искане. Поисканата през 2010 г. дерогация е била необходима, за да се осигури нужният капитал за инвестициите, необходими за такава диверсификация. Следователно при предоставянето на дерогацията с Решение 2011/47/ЕС се е очаквало тя да осигури необходимия оборот за финансиране на посочените инвестиции в диверсификация на продукти и дейности, така че да не е необходимо дружеството, ползващо се от дерогацията, да иска повече дерогации.
(9)
На 11 февруари 2013 г. Нидерландия поиска от името на правителството на Кюрасао нова дерогация от правилата за произход, определени в приложение III към Решение 2001/822/ЕО, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г., когато Решение 2001/822/ЕО ще престане да бъде в сила. Искането обхващаше общо годишно количество в размер на 5 500 тона захарни продукти от код по КН 1701 14 90, описани като „биозахар“, с произход от трети държави и преработвани в Кюрасао за износ в Съюза.
(10)
Това искане беше официално оттеглено от Нидерландия на 17 април 2013 г., тъй като описаните в искането преработвателни дейности вече не се извършват в Нидерландските Антили. Дружеството в Кюрасао е преместило част от дейността си по преработката на захар, по-специално производството на захар на бучки, произвеждана от сурова захар от захарна тръстика и опакована за продажба на дребно, в Белгия, откъдето понастоящем снабдява супермаркетите в Нидерландия. То е пренасочило останалата си производствена линия към отсяване, почистване, мелене и обикновено смесване на биологична захар и опаковането ѝ в 1 000-килограмови чували за транспорт.
(11)
На 17 април 2013 г. Нидерландия подаде второ искане за дерогация за 5 000 тона захарни продукти, описани като биологична сурова захар от захарна тръстика от код по КН 1701 14 90, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. Нидерландия обясни, че от разговорите с властите на Кюрасао става ясно, че количествата, за които е предоставена дерогация за 2013 г. с Решение 2011/47/ЕС, ще бъдат недостатъчни за продължаване на дейността на дружеството, извършващо преработката на захарта в Кюрасао.
(12)
Второто искане беше аргументирано главно с промяна в обстоятелствата в засегнатото дружество, тъй като дружеството е пренасочило стопанската си дейност към преработка на биологична захар от захарна тръстика, промяна на световния пазар на захар, тъй като ЕС се е превърнал в нетен вносител на захар, фактът, че добавената стойност на суровините от трети държави е над 45 % от цената франко завод на крайния продукт, и създаването на пряка и непряка заетост в Кюрасао. На 14 юни 2013 г. и 28 юни 2013 г. Нидерландия предостави допълнителна информация в подкрепа на искането си от 17 април 2013 г.
(13)
С писмо от 16 юли 2013 г. Комисията прикани нидерландските власти да вземат под внимание направената от Комисията оценка на искането и намерението на Комисията да препоръча то да бъде отхвърлено. Комисията също така поиска от нидерландските власти да предадат тази оценка на потенциално засегнатото от дерогацията дружество, за да могат Нидерландия и засегнатото дружество да представят фактически или правни съображения, евентуално отнасящи се до искането, преди Комисията да вземе окончателното си решение. Крайният срок за отговор беше 25 юли 2013 г. Отговорът на нидерландските власти беше получен на 24 юли 2013 г.
(14)
Съгласно член 37, параграф 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО дерогации се предоставят, когато добавената стойност на продукти без произход, използвани в съответната ОСТ, е най-малко 45 % от стойността на завършения продукт, при условие че дерогацията не причинява сериозни вреди на съответния икономически сектор на Съюза или на една или повече държави членки.
(15)
В изпратената от дружеството в Кюрасао и предадена от Нидерландия информация относно изчисляването на стойността, създадена в Кюрасао при производството на „биозахар от захарна тръстика“ през 2013 г., е посочена добавената стойност, получена при преработката на 5 000 тона „биозахар“. Дружеството е посочило също покупната цена за тон сурова „биозахар“ с произход от трети държави и цената франко завод, на която се продава един тон „биозахар“. Според дружеството при тези данни създадената добавена стойност в сравнение с цената франко завод е 52 %. Според същата информация при производството на 1 500 тона „биозахар“ ще бъде създадена добавена стойност в размер на 88 % в сравнение с цената франко завод.
(16)
В изпратената от дружеството и предадена от Нидерландия информация относно изчисляването на стойността, създадена в Кюрасао при производството на „кафява кристална захар“ към 1 януари 2013 г., е посочена добавената стойност, получена при обработката и преработката на 5 500 тона „кафява кристална захар“. В случаите когато най-високата налична добавена стойност за тон „кафява кристална захар“ се смята за реалистична, добавената стойност спрямо цената франко завод възлиза на около 52,4 %. Извършваните операции по преработката на „биозахар“ обаче включват по-малко преработка, отколкото за „кристалната захар“, опакована за продажба на дребно. Следователно присъщата на тези операции добавена стойност и действителните разходи за преработка на „биозахарта“, опакована за транспорт в 1 000-килограмови чували, могат да бъдат само по-ниски в сравнение с „кафявата кристална захар“, опакована за продажба на дребно.
(17)
Според „Global Sugar Outlook - 2013 Report“ (4) („Глобален обзор в сектора на захарта - доклад за 2013 г.“) производствените разходи за захар от захарна тръстика в Бразилия - най-конкурентоспособния регион при производството на захар в света - възлизат на 224,7 USD на тон за производството на захарната тръстика и 95 USD на тон за преработката на захарната тръстика в сурова захар. Общите разходи, включително административните разходи, са 367,8 USD на тон или, при обменен курс 1 EUR = 1,3 USD, 283 EUR на тон сурова захар от захарна тръстика. Като се имат предвид земеделските операции и операциите по преработка, които се включват в производството на сурова захар от захарна тръстика, изглежда малко вероятно разходите за обикновено почистване, смилане и опаковане на биологична захар от захарна тръстика, което е само част от производствения процес, да бъдат по-високи. Ако 283 EUR на тон бъдат приети за реалистични производствени разходи за изчисляване на добавената стойност, получена при почистването, смилането и опаковането на биологична сурова захар от захарна тръстика от дружеството в Кюрасао, то цената франко завод възлиза на 1 020,19 EUR на тон, а добавената стойност спрямо цената франко завод е само 32,2 %.
(18)
При симулацията на съпоставимите разходи в съображение 17 добавената стойност няма да достигне 45 %. Следователно е нереалистично дружеството в Кюрасао да е постигнало такава добавена стойност чрез извършването на обикновена преработка. Вместо това трябва да се предполага, че предадените на Комисията данни включват и други режийни компоненти и печалби, които не представляват суми, допринасящи за благосъстоянието на населението на Кюрасао.
(19)
Съгласно член 37, параграф 3, буква в) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО при разглеждането на искания за дерогации следва да се вземат предвид случаите, когато може ясно да бъде показано, че е възможно преустановяване на съществени инвестиции в дадена промишленост поради правилата за произход и когато дерогацията в полза на изпълнението на инвестиционната програма би позволила удовлетворяване на тези правила поетапно.
(20)
Постепенното прекратяване на кумулацията на произход от АКТБ/ОСТ-ЕО по отношение на захарта към 1 януари 2011 г. е било известно предварително на дружеството в Кюрасао, което е имало достатъчно време да се подготви и да осъществи диверсификация с насочване към производството на продукти, неизискващи дерогация.
(21)
В периода 2009-2013 г. дружеството в Кюрасао е ползвало дерогации, спомагащи за създаване на необходимия оборот за извършването на инвестиции в диверсификация, насочена към производството на продукти, неизискващи дерогация от правилата за произход. Според информацията, получена от дружеството, инвестициите през 2009 г. са били много малки, а в периода 2010-2012 г. не са направени никакви инвестиции. Следователно дерогациите само са помогнали за запазване на настоящите дейности на дружеството в Кюрасао, без да допринесат по устойчив начин за развитието на съществуваща промишленост или за създаването на нова такава. Следователно е малко вероятно, че нова дерогация ще стимулира дружеството да направи нови инвестиции.
(22)
За да могат захарните смеси от позиция 2106 по ХС, съдържащи пектин или казеин, да се считат за продукти с произход от Кюрасао и по този начин да се ползват от преференциален достъп до Съюза, стойността на захарта без произход, използвана при производството на крайния продукт, не може да надвишава 30 % от цената франко завод на продукта. Чрез диверсификация, насочена към производството на такива смеси, както се предлага в настоящото искане, дружеството ще трябва въпреки всичко да кандидатства за дерогация, за да може да изпълни правилата за произход.
(23)
Съгласно член 37, параграф 3, буква б) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО при разглеждането на искания за дерогации следва да се вземат предвид случаите, когато прилагането на съществуващи правила за произход значително би застрашило способността на съществуваща промишленост в ОСТ да продължи износа си за Съюза, по-специално случаите, когато това би могло да доведе до преустановяване на дейностите ѝ.
(24)
Комисията води баланс, за да анализира пазара на захар и да прецени дали запасите от захар са достатъчни, дали са необходими допълнителни количества захар или трябва да бъде изтеглена захар от пазара, за да се поддържа ценово равнище, близко до референтната цена. Този баланс непрекъснато показва, че количества захар в размер на 50 000-60 000 тона се внасят при пълен размер на митото.
(25)
За захарните продукти от код по КН 1701 14 90 в Съюза се прилага митническа ставка в размер на 419 EUR на тон. Като се има предвид, че цената на бялата захар на световния пазар, включително разходите за рафиниране, търгувана на Лондонската борса за фючърсни сделки е около 380 EUR на тон и приложимата митническа ставка е 419 EUR на тон, то цената на тази захар ще бъде най-малко 800 EUR на тон при доставка в Съюза с платени мита. Средната цена на такива захарни продукти, произведени в Съюза, съгласно съобщенията на държавите членки в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (5), е около 725 EUR на тон. При такива условия е малко вероятно тези захарни продукти да се внасят с печалба в Съюза, освен ако не са първокачествена захар, като например биологична захар или захар, която е предмет на справедлива търговия, продавани на много по-висока цена от други захарни продукти.
(26)
Следователно е вероятно значителна част от количествата, внасяни в Съюза при пълен размер на митото, да са биологична захар или захар, която е предмет на справедлива търговия, тъй като цената на такава захар може да достигне 3 000 EUR на тон при продажба на дребно. Обемът на количествата биологична захар от захарна тръстика, внасяни в Съюза при пълен размер на митото, показва, че износителите на захар в целия свят успяват да останат на пазара при настоящите пазарни условия.
(27)
След като към покупната цена за сурова захар, съобщена от дружеството, се прибавят 283 EUR на тон като реалистични производствени разходи за изчисляване на добавената стойност, получена при смилането и опаковането на биологична сурова захар от захарна тръстика от дружеството в Кюрасао, маржа на печалбата и транспортните разходи, съобщени от дружеството, и вносните мита, подлежащи на плащане в Съюза, дружеството в Кюрасао би трябвало да продължава да е в състояние да осъществява икономически ефективен износ на „биозахар“ за Съюза, без да се налага да разчита на дерогация, която ще освободи вносителя в Съюза от плащане на действащите вносни мита. Нещо повече, равнището на продажната цена на тон „биозахар“ за купувача в Нидерландия, според посоченото в искането на Нидерландия, може да се смята за достатъчно, за да компенсира въздействието на прилагания пълен размер на митото.
(28)
Като оператор от ОСТ дружеството в Кюрасао, извършващо дейностите по преработка на захарните продукти, излиза на световния пазар и е свободно да изнася продуктите си навсякъде по света, включително и в Съюза. Следователно това дружество може да бъде сравнявано с други оператори от целия свят, извършващи същата дейност. По-специално равнището на транспортните разходи от ОСТ до Съюза, които според получената от дружеството информация възлизат на 42,59 EUR на тон, не поставя дружеството в Кюрасао в по-неблагоприятно положение при конкурирането му с други участници на пазара, защото дружеството е свободно да продава продуктите си на пазари, които се намират по-близо до мястото му на дейност, отколкото Съюза.
(29)
Износът на захар, меласа и пчелен мед представлява само 6 % от общия износ на стоки от Кюрасао, с изключение на нефтопродуктите. Дейностите по обработка на контейнери във връзка с вноса и износа на захарни продукти представляват само 2 % от всички дейности по обработка на контейнери във връзка с вноса и износа. В най-добрия случай този износ би могъл да има само малък принос в развитието на територията.
(30)
От гледна точка на заетостта се очаква в резултат на дерогацията да бъдат създадени 10 допълнителни работни места, което е несъразмерно малко в сравнение с исканото увеличение на обема на производството. По-специално 10-те допълнителни работни места, които се очаква да бъдат създадени, са по-малко от 20-те работни места, закрити в периода между искането от 2010 г., в което Нидерландия беше посочила, че в дружеството в Кюрасао работят 35 души, и второто искане от 2013 г., в което се посочва, че в дружеството работят 15 души.
(31)
Отказът да бъде предоставена новата дерогация, поискана на 17 април 2013 г., би имал минимално въздействие. Отказът няма да попречи на дружеството да продължи да изнася захарни продукти за Съюза, нито ще възпрепятства инвестициите в захарната промишленост в Кюрасао, тъй като маржът на печалбата ще бъде все така достатъчен за поощряване на инвестициите, дори при заплащане на пълната ставка на митото в Съюза.
(32)
Поради това исканата дерогация не е обоснована от гледна точка на член 37, параграф 1, член 37, параграф 3, букви б) и в) и член 37, параграф 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО.
(33)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Отхвърля се искането, подадено от Нидерландия на 17 април 2013 г. и допълнено на 14 и 28 юни 2013 г., за дерогация от Решение 2001/822/ЕО по отношение на правилата за произход за захар от Кюрасао.
Член 2
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2013 година.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
оd 17. rujna 2013.
o odbijanju odobrenja odstupanja od Odluke Vijeća 2001/822/EZ u pogledu pravila o podrijetlu za šećer iz Curaçaa
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 5826)
(2013/460/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2001/822/EZ od 27. studenoga 2001. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj zajednici („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (1), a posebno članak 37. njezina Priloga III.,
budući da:
(1)
Prilog III. Odluci 2001/822/EZ odnosi se na definiciju pojma „proizvoda s podrijetlom” i načine administrativne suradnje. Njegovim člankom 37. predviđeno je da se odstupanja od pravila o podrijetlu mogu donijeti kada je to opravdano razvojem postojećih ili stvaranjem novih industrija u nekoj zemlji ili na nekom području.
(2)
U članku 5. stavku 1. točkama (g), (j), (k) i (o) Priloga III. Odluci 2001/822/EZ utvrđeno je da se djelomično ili potpuno mljevenje šećera te njegovo filtriranje i pakiranje u vreće smatra postupcima koji nisu dostatni za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom.
(3)
Člankom 6. stavkom 4. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ predviđeno je da se kumulacija AKP/EZ-PZP za sve šećerne proizvode uvrštene u poglavlje 17. HS-a s vremenom ukine te da se dopuštene količine takve kumulacije progresivno smanjuju. Postavljanjem količine na nula tona postupno ukidanje konačno je dovelo do zabrane takve kumulacije od 1. siječnja 2011.
(4)
Nizozemska je 2002. zatražila odstupanje od pravila o podrijetlu u pogledu šećernih proizvoda obuhvaćenih oznakama KN 1701 11 90, 1701 99 10 i 1701 91 00 koji se obrađuju u Nizozemskim Antilima za godišnju količinu od 3 000 tona. Taj je zahtjev odobren, a odstupanje je završilo 31. prosinca 2007.
(5)
Nizozemska je 2009. uputila zahtjev za produljenje odstupanja odobrenog 2002., koji je odbijen Odlukom Komisije 2009/699/EZ (2). Međutim, ta je Odluka odobrila novi zahtjev za odstupanje u okviru zahtjeva za produljenje unutar ograničenja količina za koje su Nizozemskim Antilima dodijeljene uvozne dozvole za šećer 2009. i 2010.
(6)
Nizozemska je 2010. zatražila novo odstupanje u pogledu šećernih proizvoda koji se obrađuju u Nizozemskim Antilima za razdoblje od 2011. do 2013. Odlukom Komisije 2011/47/EU (3) odstupanje je odobreno u skladu s člankom 37. stavcima 1., 3. i 7. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ te pod određenim uvjetima kojima se nastojalo uravnotežiti legitimne interese gospodarskih subjekata iz Prekomorskih zemalja i područja (PZP-ova) s ciljevima organizacije zajedničkog tržišta Unije za šećer. Proizvodi za koje je odstupanje odobreno bili su predmet stvarnih aktivnosti obrade u Nizozemskim Antilima te se smatralo da je vrijednost koja se ondje dodavala sirovom šećeru najmanje 45 % vrijednosti gotovog proizvoda.
(7)
U odluci 2011/47/EU objašnjava se da je ukidanje kumulacije podrijetla AKP/EZ-PZP u pogledu šećera, kako je predviđeno člankom 6. stavkom 4. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ, pokazalo kako Unija namjerava usredotočiti trgovinske preferencije na gospodarske aktivnosti koje na održiv način pridonose razvoju PZP-a imajući u vidu vlastiti sektor šećera. To je načelo primijenjeno u svrhe utvrđivanja količina za koje je Odlukom 2011/47/EU odobreno odstupanje. U zahtjevu podnesenom 2010. navedeno je i da tvrtka u Curaçau koja je imala koristi od prethodnih odstupanja namjerava diverzificirati aktivnosti kako bi se udaljila od proizvodnje šećera za koju su potrebna daljnja odstupanja. Stoga su količine za odstupanje s vremenom smanjivane (5 000 tona za 2011., 3 000 tona za 2012. i 1 500 tona za 2013.).
(8)
U zahtjevu podnesenom 2010. Nizozemska je istaknula da tvrtka iz Curaçaa koja je imala koristi od prethodnih odstupanja namjerava diverzificirati aktivnosti proizvodnjom mješavina i „bio-šećera”, a oba ta proizvoda namijenjena su tržištima koja se jasno razlikuju od šećernih proizvoda obuhvaćenih zahtjevom podnesenim 2010. Odstupanje zatraženo 2010. bilo je potrebno u svrhe zarade nužnog kapitala za ulaganja potrebna za takvu diverzifikaciju. Stoga se prilikom odobravanja odstupanja Odlukom 2011/47/EU očekivalo da će ono generirati potreban promet za financiranje spomenutih ulaganja u diverzifikaciju proizvoda i aktivnosti kako tvrtka koja je imala koristi od odstupanja više ne bi morala tražiti odstupanja.
(9)
Nizozemska je 11. veljače 2013. u ime vlade Curaçaa zatražila novo odstupanje od pravila o podrijetlu utvrđenih u Prilogu III. Odluci 2001/822/EZ za razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013., datuma prestanka primjene Odluke 2001/822/EZ. Zahtjev se odnosio na ukupnu godišnju količinu od 5 500 tona šećernih proizvoda obuhvaćenih oznakom KN 1701 14 90, opisanih kao „bio-šećer”, koji su podrijetlom iz trećih zemalja, a obrađeni su u Curaçau radi izvoza u Uniju.
(10)
Taj je zahtjev Nizozemska službeno povukla 17. travnja 2013. jer se aktivnosti obrade opisane u zahtjevu više nisu izvodile u Nizozemskim Antilima. Tvrtka u Curaçau preselila je dio svojih aktivnosti obrade šećera, posebno proizvodnju šećernih grumena iz sirovog šećera od šećerne trske, pakiranih za maloprodaju, u Belgiju, odakle trenutačno opskrbljuje supermarkete u Nizozemskoj. Preostalu proizvodnu liniju preorijentirala je na filtriranje, pročišćavanje, mljevenje i jednostavno miješanje organskog šećera te njegovo pakiranje u vreće od 1 000 kg radi prijevoza.
(11)
Nizozemska je 17. travnja 2013. podnijela drugi zahtjev za odstupanje za 5 000 tona šećernih proizvoda, opisanih kao organski sirovi šećer od šećerne trske obuhvaćen oznakom KN 1701 14 90, tijekom razdoblja od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. Nizozemska je objasnila da se temeljem razgovora s vlastima Curaçaa može zaključiti kako će količine za koje je odstupanje za 2013. odobreno Odlukom 2011/47/EU biti nedovoljne za nastavak aktivnosti tvrtke koja se u Curaçau bavi obradom šećera.
(12)
Drugi zahtjev uglavnom je motiviran promjenom okolnosti u dotičnoj tvrtki jer je ona promijenila poslovne aktivnosti u smjeru obrade organskog šećera od šećerne trske, promjenom na svjetskom tržištu šećera jer je EU postala neto uvoznik šećera, činjenicom da je vrijednost dodana sirovim materijalima iz trećih zemalja veća od 45 % cijene franko tvornice gotovog proizvoda te izravnim i neizravnim otvaranjem radnih mjesta u Curaçau. Nizozemska je 14. lipnja 2013. i 28. lipnja 2013. dostavila dodatne informacije kako bi potkrijepila svoj zahtjev od 17. travnja 2013.
(13)
Dopisom od 16. srpnja 2013. Komisija je zatražila da nizozemske vlasti prime na znanje ocjenu Komisije u pogledu zahtjeva te njezinu namjeru da preporuči odbijanje zahtjeva. Komisija je zatražila i da nizozemske vlasti prenesu tu ocjenu tvrtki na koju se potencijalno odnosi odstupanje kako bi se i Nizozemskoj i dotičnoj tvrtki omogućilo postavljanje svih činjeničnih ili pravnih pitanja u odnosu na zahtjev prije nego što Komisija donese konačnu odluku. Kao rok za odgovor određen je 25. srpnja 2013. Odgovor nizozemskih tijela vlasti primljen je 24. srpnja 2013.
(14)
U članku 37. stavku 7. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ predviđeno je da se odstupanja odobravaju kada je vrijednost dodana proizvodima bez podrijetla upotrijebljenim u dotičnom PZP-u najmanje 45 % vrijednosti gotovog proizvoda, pod uvjetom da odstupanje nije takvo da bi uzrokovalo ozbiljnu štetu nekom gospodarskom sektoru Unije ili nekih država članica.
(15)
U informacijama primljenim od tvrtke u Curaçau, kako ih je prenijela Nizozemska, u pogledu izračuna vrijednosti koja se u Curaçau generira za proizvodnju „bio-šećera od šećerne trske” 2013. navedena je vrijednost dodana obradom 5 000 tona „bio-šećera”. Tvrtka je navela i nabavnu cijenu jedne tone sirovog „bio-šećera” s podrijetlom iz trećih zemalja te cijenu franko tvornice po kojoj se jedna tona „bio-šećera” prodaje. Prema tvrtki, te brojke generiraju dodanu vrijednost u odnosu na cijenu franko tvornice od 52 %. Prema istim informacijama, proizvodnjom 1 500 tona „bio-šećera” generirala bi se dodana vrijednost od 88 % u odnosu na cijenu franko tvornice.
(16)
U informacijama primljenim od tvrtke, kako ih je prenijela Nizozemska, u odnosu na izračun vrijednosti generirane u Curaçau za „smeđi kristalni šećer”1. siječnja 2013. navedena je vrijednost dodana radom i obradom 5 500 tona „smeđeg kristalnog šećera”. Ako se najviša dostupna vrijednost dodana po toni za „smeđi kristalni šećer” smatra realističnom, vrijednost dodana u odnosu na cijenu franko tvornice iznosi približno 52,4 %. No, postupci obrade koji se izvode na „bio-šećeru” zahtijevaju manje obrade od onih za „kristalni šećer” koji se pakira za maloprodaju. Dodana vrijednost inherentna tim postupcima i stvarni troškovi obrade stoga mogu biti samo niži za „bio-šećer” pakiran u vreće od 1 000 kg radi prijevoza nego za „smeđi kristalni šećer” pakiran za maloprodaju.
(17)
Prema „Globalnim prognozama za šećer - izvješću za 2013.” (eng. Global Sugar Outlook - 2013 Report) (4) trošak proizvodnje šećera od šećerne trske u Brazilu, koji je najkonkurentnija regija za proizvodnju šećera u svijetu, iznosi 224,7 USD po toni za proizvodnju šećerne trske i 95 USD po toni za preradu šećerne trske u sirovi šećer. Ukupni troškovi, uključujući administrativne troškove, iznose 367,8 USD po toni ili, prema tečaju od 1,3 USD za 1 EUR, 283 EUR po toni sirovog šećera od šećerne trske. Uzimajući u obzir postupke uzgoja i prerade uključene u proizvodnju sirovog šećera od šećerne trske, čini se nevjerojatnim da bi troškovi pukog pročišćavanja, mljevenja i pakiranja organskog šećera od šećerne trske, koji čine samo mali dio postupka proizvodnje, bili viši. Uzimajući u obzir 283 EUR po toni kao realističan trošak proizvodnje za izračun vrijednosti dodane za pročišćavanje, mljevenje i pakiranje organskog sirovog šećera od šećerne trske u tvrtki u Curaçau, cijena franko tvornice iznosi 1 020,19 EUR po toni, a vrijednost dodana u odnosu na cijenu franko tvornice iznosi samo 32,2 %.
(18)
U simulaciji usporedivih troškova u 17. uvodnoj izjavi dodana vrijednost ne bi dosegla 45 %. Stoga nije realistično da bi takvu dodanu vrijednost mogla ostvariti tvrtka u Curaçau koja izvodi jednostavnu obradu. Umjesto toga, mora se zaključiti da su u brojke prenesene Komisiji uključeni i drugi dodatni troškovi i dobici koji ne čine iznose koji pridonose koristi za stanovništvo Curaçaa.
(19)
U skladu s člankom 37. stavkom 3. točkom (c) Priloga III. Odluci 2001/822/EZ, pri razmatranju zahtjeva za odstupanje potrebno je uzeti u obzir slučajeve u kojima se može jasno pokazati da bi pravila o podrijetlu mogla obeshrabriti znatna ulaganja u industriju i u kojima bi odstupanje koje pogoduje ostvarenju programa ulaganja omogućilo da se ta pravila zadovolje u fazama.
(20)
Tvrtka u Curaçau unaprijed je bila upoznata s ukidanjem kumulacije podrijetla AKP/PZP-EZ za šećer 1. siječnja 2011. te je imala dovoljno vremena za pripremu i diverzifikaciju prema proizvodnji proizvoda za koje odstupanje nije potrebno.
(21)
Tijekom razdoblja od 2009. do 2013. tvrtka u Curaçau imala je koristi od odstupanja koja su joj pomogla generirati promet potreban za ulaganja u diverzifikaciju prema proizvodnji proizvoda za koje nije potrebno odstupanje od pravila o podrijetlu. Prema informacijama primljenima od tvrtke, ulaganja su 2009. bila vrlo mala, a u razdoblju od 2010. do 2012. nije bilo nikakvih ulaganja. Odstupanja su stoga pomogla samo održavanju tekućih aktivnosti tvrtke u Curaçau ne pridonijevši na održiv način razvoju postojeće ni stvaranju nove industrije. Stoga je upitno bi li novo odstupanje potaknulo tvrtku na nova ulaganja.
(22)
Da bi se mješavina šećera s tarifnim brojem HS 2106, koja sadrži pektin ili kazein, smatrala proizvodom s podrijetlom u Curaçau i time ostvarile koristi od povlaštenog pristupa Uniji, vrijednost šećera bez podrijetla koji se koristi u proizvodnji gotovog proizvoda ne smije premašivati 30 % cijene franko tvornice proizvoda. Diverzifikacijom prema proizvodnji takvih mješavina, kao što se predlaže u trenutnom zahtjevu, tvrtka bi i dalje morala tražiti odstupanje kako bi se mogla uskladiti s pravilima o podrijetlu.
(23)
U skladu s člankom 37. stavkom 3. točkom (b) Priloga III. Odluci 2001/822/EZ, pri razmatranju zahtjeva za odstupanja potrebno je uzeti u obzir slučajeve u kojima bi primjena postojećih pravila o podrijetlu znatno negativno utjecala na sposobnost postojeće industrije u PZP-u da nastavi s izvozom u Uniju, a osobito na slučajeve u kojima bi to moglo dovesti do prestanka njezinih aktivnosti.
(24)
Komisija vodi bilancu kako bi analizirala tržište šećera i vidjela jesu li zalihe šećera dovoljne, jesu li potrebne dodatne količine šećera i mora li se šećer povlačiti s tržišta kako bi se razina cijena zadržala blizu referentnoj cijeni. U toj bilanci stalno se pojavljuje količina od 50 000 do 60 000 tona šećera koja se uvozi s punim carinama.
(25)
Za šećerne proizvode obuhvaćene oznakom KN 1701 14 90 u Uniji se primjenjuje carinska tarifa od 419 EUR po toni. Uzimajući u obzir da se cijena bijelog šećera na svjetskom tržištu, koja uključuje troškove za rafiniranje, na Londonskoj terminskoj burzi kreće oko 380 EUR po toni i da se primjenjuje carinska pristojba od 419 EUR po toni, cijena tog šećera nakon isporuke u Uniju i plaćanja carina iznosila bi najmanje 800 EUR. Prosječna cijena takvih šećernih proizvoda proizvedenih u Uniji, prema izvješćima država članica u skladu s člankom 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (5), kreće se oko 725 EUR po toni. U takvim uvjetima nije vjerojatno da bi se ti šećerni proizvodi profitabilno uvozili u Uniju ako se ne radi o nekom šećeru izvrsne kakvoće, npr. organskom ili pravedno proizvedenom šećeru, koji se prodaje po mnogo višim cijenama od drugih šećernih proizvoda.
(26)
Stoga je vjerojatno da glavninu uvoza u Uniju uz pune carine čini organski ili fair trade šećer jer se takav šećer u maloprodajnom sektoru može prodavati i za 3 000 EUR po toni. Količina uvoza organskog šećera od trske uz punu carinu u Uniju pokazuje da izvoznici šećera širom svijeta preživljavaju na trenutačnom tržištu.
(27)
Dodaju li se nabavnoj cijeni sirovog šećera o kojoj izvješćuje tvrtka još 283 EUR po toni kao realističan trošak proizvodnje pri izračunu vrijednosti dodane za mljevenje i pakiranje organskog sirovog šećera od šećerne trske u tvrtki u Curaçau, marža dobiti i troškovi prijevoza o kojima izvješćuje tvrtka te uvozne carine koje valja platiti Uniji, tvrtka u Curaçau i dalje bi trebala biti u poziciji da izvozi „bio-šećer” u Uniju na isplativ način, a da se pritom ne mora oslanjati na odstupanje kojim bi se uvoznika u Uniju izuzelo od plaćanja primjenjivih uvoznih carina. Štoviše, razina prodajne cijene po toni „bio-šećera” kupcu u Nizozemskoj, kako je navedena u zahtjevu Nizozemske, može se smatrati dovoljnom da nadoknadi učinak punih carina koje se primjenjuju.
(28)
Kao gospodarski subjekt iz PZP-a, tvrtka iz Curaçaa koja izvodi aktivnosti obrade šećernih proizvoda sudjeluje na svjetskom tržištu i slobodna je izvoziti svoje proizvode u bilo koji dio svijeta, uključujući Uniju. Ta se tvrtka stoga može usporediti sa svim drugim gospodarskim subjektima iz cijeloga svijeta koji se bave istom aktivnošću. Posebno, razina troškova prijevoza iz PZP-a u Uniju, koja prema informacijama primljenim od tvrtke iznosi 42,59 EUR po toni, ne stavlja tvrtku iz Curaçaa u nepovoljan položaj u natjecanju s drugim sudionicima na tržištu jer je tvrtka slobodna prodavati svoje proizvode na tržišta koja su bliža njezinu mjestu djelovanja od Unije.
(29)
Izvoz šećera, melase i meda predstavlja samo 6 % ukupnog izvoza robe iz Curaçaa, izuzmu li se naftni proizvodi. Aktivnosti rukovanja kontejnerima vezanim uz uvoz i izvoz šećernih proizvoda predstavljaju samo 2 % ukupnih aktivnosti rukovanja kontejnerima koje se odnose na uvoz i izvoz. Doprinos tog izvoza razvoju područja može u najboljem slučaju biti samo malen.
(30)
U pogledu zapošljavanja, očekuje se da bi se odstupanjem otvorilo dodatnih 10 radnih mjesta, što je nerazmjerno malo u usporedbi sa zatraženim povećanjem količine proizvodnje. Nadalje, tih 10 dodatnih radnih mjesta za koja se očekuje da će se otvoriti manje je od 20 radnih mjesta zatvorenih u razdoblju između zahtjeva iz 2010., kada je Nizozemska navela da u tvrtki u Curaçau radi 35 osoba, i drugog zahtjeva iz 2013., u kojem se navodi da u tvrtki radi 15 osoba.
(31)
Učinak odbijanja novog odstupanja zatraženog 17. travnja 2013. bio bi minimalan. Odbijanjem se tvrtki ne bi onemogućio nastavak izvoza šećernih proizvoda u Uniju niti bi se obeshrabrilo ulaganje u šećernu industriju u Curaçau jer bi marža dobiti i dalje bila dovoljna da omogući ulaganja, čak i kad bi se u Uniji plaćala puna carinska stopa.
(32)
Zbog toga zatraženo odstupanje nije opravdano u pogledu članka 37. stavka 1., stavka 3. točaka (b) i (c) i stavka 7. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ.
(33)
Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Ovime se odbija zahtjev za odstupanje od Odluke 2001/822/EZ u pogledu pravila o podrijetlu za šećer iz Curaçaa, koji je Nizozemska podnijela 17. travnja 2013., a upotpunila 14. i 28. lipnja 2013.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. rujna 2013.