РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1071/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република и Тайланд
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайланд и Индонезия („засегнатите държави“).7
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2012 г. от Комитета за защита на отрасъла за резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун на Европейския съюз („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 50 % от общото производство на Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („резбовани принадлежности от ковък чугун“). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започването на разследване.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, производителите от Съюза, производителите износители, несвързаните вносители, ползвателите и представителите на държавите - износителки, за започването на разследването. Комисията уведоми също така производителите в Аржентина, тъй като тя бе посочена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в сроковете, определени в известието за започване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
(5)
Предвид големия брой производители износители от КНР, както и производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички производители износители в КНР, както и производителите и несвързаните вносители от Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с резбовани принадлежности от ковък чугун (съгласно определението в раздел Б по-долу), през периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. Не бе предвидено изготвянето на извадка за производителите износители в другите две засегнати държави - Тайланд и Индонезия.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на производителите износители в КНР, за които се знае, че са засегнати, и на органите в КНР. Две дружества поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, а четири дружества поискаха ИТ съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент.
(7)
Комисията официално оповести констатациите във връзка с предоставянето на ТДПИ пред засегнатите производители износители в КНР, пред органите в КНР и пред жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид своите становища.
(8)
Що се отнася до производителите от Съюза, както е пояснено в съображение 29, шест производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Като взе предвид информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра извадка от трима производители от Съюза въз основа на обема на продажбите.
(9)
Както е пояснено в съображение 31, 33-ма несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от девет вносители с най-голям обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им разположение на територията на Съюза. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, в окончателната извадка бяха включени останалите осем вносители.
(10)
Както е пояснено в съображение 30, 12 производители износители в КНР предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от трима производители износители в КНР с най-голям обем на износа за Съюза.
(11)
Комисията изпрати въпросници до тримата включени в извадката производители от Съюза, до тримата включени в извадката производители износители в КНР, до трима производители износители в Тайланд, до трима производители износители в Индонезия, до деветте включени в извадката несвързани вносители и до седем ползватели.
(12)
Получени бяха отговори от тримата включени в извадката производители от Съюза, от тримата производители износители в КНР, от двама производители износители в Тайланд, един производител износител в Индонезия и осем несвързани вносители. Нито един ползвател не отговори на въпросника.
(13)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Испания;
-
Berg Montana Fittings EAD, Монтана, България;
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Австрия;
б)
производители износители в КНР:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, КНР;
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, КНР;
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, КНР;
в)
производители износители в Тайланд:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Тайланд;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Тайланд;
г)
производител износители в Индонезия:
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Индонезия;
д)
несвързани вносители в Съюза:
-
Crane Limited, Ipswich, Обединено кралство;
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Германия;
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Германия;
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Нидерландия;
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Италия.
(14)
С оглед на необходимостта да бъде определена нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог в следното дружество:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Индия.
3. Разследван период и разглеждан период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха разгледани за периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт, описан в известието за започване на процедурата, са резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („разглежданият продукт“), класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10.
(17)
Основните суровини са метални отпадъци, кокс/електричество, пясък (за формоване) и цинк (за поцинковане). Първият етап от производствения процес е разтопяването на металните отпадъци във вагрянки. Следва процес на формоване и леене на различните форми, които след това се разделят на единични бройки. Продуктите трябва да бъдат подложени на продължителен процес на отгряване, за да станат достатъчно ковки за използването им в приложения, при които са необходими удароустойчивост и виброустойчивост, както и за да издържат на резки температурни промени. При необходимост впоследствие принадлежностите могат да бъдат поцинковани. След това продуктите се резбоват.
(18)
Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват за свързване на две или повече тръби, за свързване на тръба с апаратура, за промяна на посоката на движението на флуидния поток или за затваряне на тръба. Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради, както и при тръбопроводите на нефтени рафинерии. Принадлежности от ковък чугун се предлагат в множество конфигурации, като най-разпространените са 90-градусови колена, тройници, свръзки, кръстачки и тръбни съединения. Произвеждат се два вида: черни (непоцинковани) и поцинковани.
2. Сходен продукт
(19)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, Тайланд и Индонезия, на вътрешния пазар в държавата аналог - Индия, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент („сходен продукт“).
(20)
Представени бяха някои твърдения относно обхвата на продукта, най-вече от страна на вносители, както и от компетентните органи на една държава членка. Всяко от тези твърдения е разгледано поотделно по-долу.
(21)
Един вносител заяви, че „електролитно поцинкованите принадлежности“ следва да бъдат изключени от определението за резбовани принадлежности от ковък чугун. Посочен бе доводът, че за производството на електролитно поцинковани принадлежности са необходими допълнителни производствени етапи след резбоването, като измиване и допълнително електролитно поцинковане. Изтъкнато бе, че това води до редица подобрения в качеството на продукта, както и до предимства в сравнение с обикновените принадлежности. Очевидно е обаче, че електролитно поцинкованите и обикновените принадлежности са напълно взаимозаменяеми и следователно имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това се приема, че те спадат към разглеждания продукт.
(22)
Същият вносител внася тела за пресувани принадлежности, които впоследствие сглобява с други части за получаването на завършени пресувани фитинги. Повдигнат бе въпросът дали телата за пресувани принадлежности попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт. Въпреки че телата приличат на принадлежности и са с резба, с тях тръбите не могат да се свързват директно - те трябва да бъдат сглобени с други елементи, преди да могат да се използват за свързването на тръбите. Въпреки че са по-скъпи, те са взаимозаменяеми с други резбовани принадлежности, тъй като също се използват за свързване на тръби и тръбопроводи, макар и предимно за ремонт, а не толкова за нови инсталации. Поради това временно се заключава, че пресуваните принадлежности и телата за тях попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(23)
Според някои от страните не може да се смята, че принадлежностите от ковък чугун, които се произвеждат и продават от производителите от Съюза, са съпоставими с тези, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки, тъй като за принадлежностите, произвеждани в Съюза, като цяло се използва бялосърцевинен ковък чугун, а за изнасяните принадлежности се използва черен ковък чугун.
(24)
Както вече бе заключено в Регламент (ЕО) № 1784/2000 (3) относно същия продукт, при разследването бе направена временната констатация, че във възприемането на пазара не се прави разлика между принадлежностите от черен ковък чугун и тези от бялосърцевинен ковък чугун, тъй като във всяко отношение, с изключение на съдържанието на въглерод, те имат много сходни характеристики, както и еднакви крайни приложения и следователно са взаимозаменяеми. Това се потвърждава от факта, че вносителите/търговците, които купуват принадлежности от черен ковък чугун от засегнатите държави и принадлежности от бялосърцевинен ковък чугун, произведени от промишлеността на Съюза, ги продават на ползвателите, без да правят разграничение между двата вида материал. Що се отнася до ползвателите на разглеждания продукт, разследването потвърди, че те не правят съществена разлика между принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун и тези от черен ковък чугун.
(25)
На същия извод навежда и обстоятелството, че както принадлежностите от бялосърцевинен, така и принадлежностите от черен ковък чугун са включени в европейския стандарт EN 10242 и в международния стандарт ISO 49, в които се определят изискванията за проектиране и показателите за ефективността на принадлежностите от ковък чугун. Специално по отношение на вида на използвания материал се допуска както бялосърцевинен ковък чугун, така и черен ковък чугун.
(26)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун, които се произвеждат и продават от част от производителите от Съюза, следва да се разглеждат като сходен продукт с принадлежностите от черен ковък чугун, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки.
(27)
Един вносител внася ограничени количества незавършени принадлежности без резба. Резбоването се извършва впоследствие от вносителя. Тъй като внасяните принадлежности са без резба, приема се, че те не спадат към разглеждания продукт.
(28)
Органите в една от държавите членки посочиха обстоятелството, че съгласно обяснителните бележки към Комбинираната номенклатура (4) терминът „ковък чугун“ включва чугуна със сфероидален графит (идентичен на сферографитния чугун). Въпреки че нито една от заинтересованите страни не е съобщила за продажби на резбовани принадлежности от сферографитен чугун през РП, съществуват сведения, че това е възможно. Тъй като тези принадлежности имат същите основни физически характеристики като резбованите принадлежности от ковък чугун, които са предмет на разследването, смята се за целесъобразно да се уточни, че продуктите от сферографитен чугун попадат в обхвата на процедурата и на мерките.
В. ИЗГОТВЯНЕ НА ИЗВАДКА
1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(29)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. От шестимата производители от Съюза, за които е известно, че произвеждат сходния продукт, в подбраната извадка бяха включени трима производители от две групи дружества, на които се падат 81 % от продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички производители от Съюза и с жалбоподателя, като всички заинтересовани страни бяха поканени да представят своите коментари относно предложената извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
2. Изготвяне на извадка от производители износители от КНР
(30)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Дванадесет производители износители, на които се падат 51 % от китайския износ за Съюза по време на РП, предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение А към известието за започване на процедурата. В подбраната извадка бяха включени три дружества, на които се падат 88 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички засегнати производители износители и с компетентните органи в КНР. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на вноса в Съюза, както и въз основа на географското местоположение на дружествата, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Общо 33 несвързани вносители предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение Б към известието за започване на процедурата. В подбраната първоначална извадка бяха включени шест вносители в пет държави членки, на които се падат 59 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички вносители. Вследствие на получените коментари към извадката бяха добавени още три дружества - така в окончателната извадка бяха включени девет вносители в шест държави членки, на които се падат 67 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. Не бяха получени други коментари относно разширената извадка. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, окончателната извадка се състои от останалите осем вносители.
Г. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания, които се отнасят до внос от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 за онези производители, за които е било установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(33)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
решенията за дейността се взимат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
5.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(34)
Двама производители износители поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха заявлението за получаване на такъв статут в определените срокове.
(35)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, на място в обектите на съответните дружества.
(36)
При проверката бе установено, че двамата производители износители, подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(37)
Заверените счетоводни отчети на двамата износители не отговарят на международните счетоводни стандарти, а заверените счетоводни отчети на единия от износителите дори се оказаха непълни, тъй като не съдържаха отчет за паричните потоци. Следователно е видно, че тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 2.
(38)
Единият износител не можа да докаже, че внесеният капитал по време на приватизацията на дружеството е бил оценен правилно, а вторият износител е получил облекчения от държавата главно под формата на преференциална ставка на данък върху доходите. Следователно тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 3.
(39)
Едно от дружествата, подали заявление за ТДПИ, представи коментари във връзка с оповестената информация. Дружеството не оспори нито един от оповестените факти, но в коментарите си постави три основни въпроса.
(40)
На първо място дружеството изтъкна, че определянето на статут за ТДПИ е неправомерно, тъй като е било направено почти два месеца след законоустановения срок. По този въпрос следва да се посочи, че основна причина за закъснението бе обстоятелството, че не беше възможно проверката за предоставянето на статут за ТДПИ да бъде извършена по-рано, тъй като китайските износители не бяха на разположение по това време. Следва да се подчертае, че моментът на определяне на статута по никакъв начин не е повлиял върху крайния резултат.
(41)
На второ място дружеството изтъкна факта, че заверените счетоводни отчети не съответстват на изискванията изключително поради формални причини. Освен това бе приведен доводът, че „счетоводна практика, която формално не съответства напълно на МСС, не представлява нарушение на втория критерий за ТДПИ, при положение че тя не се отразява на финансовите резултати на дружеството“. В това отношение е важно да се отбележи, че критерий 2 не съдържа позоваване на финансовите резултати на дружеството. Поради това твърдението е неоснователно. Прилаганият критерий, а именно „счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти“, действително е формално изискване. При все това следва да се посочи, че всички установени нарушения са съществени било поради размера на сумите, било поради значимостта на нарушението (така например анализ, който е задължителен, чисто и просто не е бил направен).
(42)
На последно място беше заявено, че облекченията, получени под формата на преференциална ставка на данък върху доходите, не са служили в миналото като основание да бъде отказано ТДПИ. По този въпрос се отбелязва, че всеки случай се разглежда индивидуално. Съгласно критерий 3 за предоставянето на ТДПИ се оценява дали по отношение на китайските износители не се наблюдават значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика. Точно за това става въпрос в случая с облекченията от държавата, предоставени главно под формата на преференциална данъчна ставка. Поради това коментари от общ характер като представените от китайския износител не са достатъчно обосновани.
(43)
В заключение за нито един от двамата производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и 3 за предоставянето на статут за ТДПИ. Поради това на тези дружества не може да бъде предоставен статут за ТДПИ.
1.2. Индивидуално третиране
(44)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(45)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
при предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или при съвместни предприятия износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
3.
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове, и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(46)
Производителите износители, за които беше установено, че не отговарят на критериите за ТДПИ, както и третият производител, включен в извадката, подадоха заявление за ИТ. Въз основа на наличната информация бе направена временната констатация, че всички включени в извадката производители износители отговарят на изискванията, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно може да им бъде предоставено ИТ.
1.3. Държава аналог
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, които не се ползват със статут на дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(48)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Аржентина като подходяща държава аналог за установяване на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят коментарите си по този въпрос.
(49)
Редица износители и вносители представиха коментари относно избора на държавата аналог, като изтъкнаха, че Аржентина не би била подходяща държава аналог, най-вече поради слабата вътрешна конкуренция и произтичащите от това високи цени на вътрешния пазар в Аржентина. Наистина има данни, че трима местни производители са си поделили по-голямата част от аржентинския пазар. Според статистическите данни, с които разполага Аржентина, вносът на вътрешния пазар е незначителен, тъй като най-големите чуждестранни доставчици, които по традиция са Бразилия и Китай, се облагат с високи антидъмпингови мита.
(50)
Същите износители и вносители предложиха Тайланд, Индия и Индонезия като по-подходящ избор за държава аналог. С оглед на коментарите на заинтересованите страни бе потърсено сътрудничество с производители от Аржентина и Индия и в крайна сметка един аржентински и един индийски производител се съгласиха да сътрудничат.
(51)
При анализа на техните отговори беше установено, че цените на вътрешния пазар, посочени от единствения съдействащ аржентински производител, наистина са много високи - значително по-високи от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза, както и техните ненанасящи вреда цени.
(52)
От друга страна се оказа, че на индийския пазар съществува силна конкуренция и според оценките той наброява 300 производители. По тази причина може да се смята, че цените на вътрешния пазар, посочени от съдействащия индийски износител, са разумни.
(53)
Тайланд и Индонезия са включени в същото разследване, но в двете държави броят на производителите е много малък, поради което в сравнение с Индия на техния вътрешен пазар няма толкова силна конкуренция. Поради това беше направено временното заключение, че Индия е подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
1.4. Нормална стойност
(54)
Тъй като на нито един от включените в извадката износители от КНР не беше предоставен статут за ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като в качеството на трета държава аналог с пазарна икономика се използва Индия.
(55)
Най-напред за всеки производител износител беше установено дали общият обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, е представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза, реализирани от всеки производител износител по време на РП. Оказа се, че това е така по отношение на двама от тримата включени в извадката производители износители.
(56)
След това бяха определени видовете на продукта, продавани от дружествата на вътрешния пазар, по отношение на които продажбите на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, са като цяло представителни и идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(57)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя в държавата аналог на неговия вътрешен пазар, за който бе установено, че е пряко съпоставим с вида резбовани принадлежности от ковък чугун, продавани за износ в Съюза от производителите износители, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ на съпоставимия вид на продукта, реализирани от производителя износител в Съюза.
(58)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани в представителни количества на вътрешния пазар от производителя в държавата аналог, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(59)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на съответния вид на продукта по време на РП.
(60)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на продажбите с печалба само на този вид на продукта.
(61)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(62)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(63)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения съдействащ производител в държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към неговите собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструирането на нормалните стойности.
1.5. Експортна цена
(64)
Тъй като на включените в извадката производители бе предоставено ИТ и те са осъществявали продажби за износ на разглеждания продукт в Съюза директно на независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
1.6. Сравнение
(65)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(66)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост.
(67)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(68)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(69)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(71)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 42,3 %.
(72)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни за вноса на Евростат.
(73)
Тъй като съдействащите производители износители реализират над 50 % от общия обем на износа от КНР за Съюза и промишлеността може да се счита за разпокъсана поради големия брой производители износители в КНР, може да се приеме, че степента на съдействие е висока. Доколкото няма причина да се предполага, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това бе счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че неоказващите съдействие дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(74)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Other cooperating companies
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
2. Тайланд и Индонезия
2.1. Нормална стойност
(75)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от съдействащите производители износители дали общият обем на продажбите им на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са представителни за всички съдействащи производители износители в Тайланд и Индонезия.
(76)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(77)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който бе установено, че е съпоставим с вида на разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(78)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт в представителни количества на вътрешния пазар могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен процентът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(79)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена е била равна на разходите за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(80)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(81)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(82)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(83)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от съответните съдействащи производители износители при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия.
2.2. Експортна цена
(84)
Тъй като всички експортни продажби на разглеждания продукт, реализирани от съдействащите производители в Тайланд и Индонезия, са били предназначени за независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
2.3. Сравнение
(85)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(86)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост..
(87)
Бяха направени съответните корекции по отношение на нивото на търговия, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Тайланд
(88)
За двете съдействащи дружества в Тайланд среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(89)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на двете сътрудничещи тайландски дружества съставлява повече от 80 % от общия износ на Тайланд за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Тайланд бе определен на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за двете сътрудничещи дружества.
(90)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове за дружествата в Тайланд, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Всички други дружества
50,7 %
б) Индонезия
(91)
За единственото съдействащо дружество среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(92)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на единственото сътрудничещо индонезийско дружество съставлява повече от 80 % от общия износ на Индонезия за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Индонезия бе определен на същото ниво, както за сътрудничещото дружество.
(93)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
PT. Tri Sinar Purnama
11,0%
Всички други дружества
11,0%
Д. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(94)
През РП сходният продукт се е произвеждал от шестима производители в Съюза. Както се посочва в съображение 29, в извадката бяха подбрани две групи производители от Съюза, състоящи се от трима производители от Съюза, представляващи 81 % от общото производството на сходния продукт в Съюза.
2. Определяне на промишлеността на Съюза
(95)
По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент шестимата производители от Съюза, които са произвеждали сходния продукт по време на РП, съставляват промишлеността на Съюза и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
3. Потребление в Съюза
(96)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и обема на вноса по данни на Евростат, коригирани в съответствие с констатациите от разследването.
(97)
Потреблението в Съюза е намаляло значително с 21 % в периода 2008 - 2009 г., след което се е увеличило с 12 процентни пункта до равнище, по-ниско с 9 % в сравнение с потреблението в началото на разглеждания период.
Потребление в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
72 231
57 398
59 190
65 460
Индекс
100
79
82
91
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4. Внос от засегнатите държави
4.1. Кумулативна оценка на последиците от вноса от засегнатите държави
(98)
Комисията проучи въпроса дали вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(99)
Маржът на дъмпинга, установен по отношение на вноса от всяка от засегнатите държави, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент (вж. съображения 74, 90 и 93).
(100)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Индонезия, беше установено, че той съставлява едва около 2,5 % от общия обем на вноса на сходния продукт в Съюза през РП. С оглед на това може да се приеме, че този внос не нанася съществена вреда за промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент или по смисъла на разпоредбите на Антидъмпинговото споразумение на СТО (5).
(101)
Същевременно на този предварителен етап разследването установи, че по-голямата част от вноса от Индонезия може да е бил неправилно деклариран под различен код по КН, а именно 7307 99 10 вместо 7307 19 10, който обикновено се прилага за резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун. Въпреки това целият внос, който може да е бил неправилно деклариран, или поне основната част от него, вече е включен в дела от 2,5 %, посочен в предходното съображение.
(102)
С оглед на гореизложеното временно бе решено този внос да не се разглежда кумулативно с дъмпинговия внос от Тайланд и КНР.
(103)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Тайланд и КНР, той не може да се смята за незначителен, тъй като пазарният му дял през РП е достигнал съответно 5,4 % и 47,3 %.
(104)
Временно беше прието, че кумулативната оценка е целесъобразна с оглед на съпоставимите условия на конкуренция между вноса от тези две държави и сходния продукт на Съюза, т.е. чрез едни и същи канали за продажба и към едни и същи категории клиенти. В много случаи беше установено, че внесените от КНР и Тайланд продукти се продават чрез едни и същи дистрибутори.
(105)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от Тайланд и КНР бе разгледан кумулативно. По-долу той се нарича „вносът от двете засегнати държави“.
4.2. Обем и пазарен дял на вноса от двете засегнати държави
(106)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от двете засегнати държави на пазара на Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. Първоначално поради спада в потреблението, посочен в съображение 97, вносът е намалял с 16 % през 2008 - 2009 г., след което значително се е увеличил с 31 процентни пункта до РП.
Обем на вноса в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
26 188
22 413
22 065
30 786
Индекс
100
86
84
118
Тайланд
3 723
2 681
3 331
3 485
Индекс
100
72
89
94
Двете засегнати държави
29 911
25 094
25 396
34 271
Индекс
100
84
85
115
Източник:
Евростат и констатации от разследването
(107)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 11 процентни пункта от 41,7 % на 52,7 %. Пазарният дял е нараснал най-вече в периода 2010 г. - РП, когато търсенето е започнало да се възстановява.
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Индекс
100
108
103
129
Тайланд
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Индекс
100
91
110
103
Двете засегнати държави
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Индекс
100
106
104
126
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4.3. Цени на вноса от двете засегнати държави и подбиване на цените
а) Развитие на цените
(108)
В таблицата по-долу са посочени средните цени на дъмпинговия внос от двете засегнати държави на граница на Съюза без платено мито по данни на Евростат. През разглеждания период средната цена на вноса от двете засегнати държави постоянно нараства, като общото увеличение е 14 %.
Цени на вноса (EUR/тон)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
1 428
1 557
1 631
1 676
Индекс
100
109
114
117
Тайланд
2 126
2 208
2 036
2 148
Индекс
100
104
96
101
Двете засегнати държави
1 515
1 626
1 679
1 721
Индекс
100
107
111
114
Източник:
Евростат
б) Подбиване на цените
(109)
Беше извършено сравнение на цените по видове между продажните цени на производителите износители и продажните цени на включените в извадката производители от Съюза в рамките на Съюза.За тази цел цените на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти бяха сравнени с цените на включените в извадката производители износители от двете засегнати държави. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия (най-вече продажби към производители на оригинално оборудване) и разходите след вноса.
(110)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от Тайланд и КНР е бил продаван в Съюза на цени, които в процентно изражение подбиват цените на промишлеността на Съюза от 25 % до 55 %.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(111)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период. Представените по-долу данни се отнасят за всички производители в Съюза по отношение на производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите и пазарните дялове, и за включените в извадката производители от Съюза за всички останали показатели.Що се отнася до показателите, които се основават на информацията за включените в извадката производители, с оглед на обстоятелството, че извадката се състои само от две групи производители, от съображения за поверителност действителните общи данни не могат да бъдат оповестени в съответните таблици по-долу;вместо това са посочени само стойностите на индексите, за да се покажат тенденциите по отношение на съответните показатели.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(112)
Обемът на производството на Съюза е спаднал рязко през 2008 - 2009 г. с 39 %, след което отново е отбелязал лек спад спрямо вече ниското си равнище въпреки 12-процентното увеличение на потреблението през следващите години, както се посочва в съображение 97.
Обем на производството на Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
55 726
33 780
32 303
32 646
Индекс
100
61
58
59
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(113)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 21 % по време на разглеждания период, главно през 2008 - 2009 г. Основната причина за намаляването на производствения капацитет е закриването на предприятията на трима производители от Съюза през разглеждания период.
Производствен капацитет на Съюза (тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен капацитет
90 400
75 440
71 440
71 440
Индекс
100
83
79
79
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(114)
Въпреки намаляването на производствения капацитет използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло с 26 %, главно в периода 2008 - 2009 г.
Използване на производствения капацитет на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Използване на производствения капацитет
62 %
45 %
45 %
46 %
Индекс
100
73
73
74
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Складови наличности
(115)
Обемът на складовите наличности е намалял с 23 % през разглеждания период успоредно с намаляващия обем на продажбите и производството на промишлеността на Съюза.
Складови наличности (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
91
75
77
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на Съюза е намалял значително с 25 % през 2008 - 2009 г. поради свиващото се търсене.Въпреки че след 2009 г. търсенето в Съюза значително се е увеличило, както се посочва в съображение 97, продажбите в Съюза са останали на ниското равнище от 2009 г. до края на разглеждания период.
Обем на продажбите в Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
34 210
25 702
26 717
25 333
Индекс
100
75
78
74
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(117)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза непрекъснато е намалявал - с 9 процентни пункта, или с 18 % по време на разглеждания период, а за същия период пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил с 11 процентни пункта, както се посочва в съображение 107 по-горе.
Пазарен дял на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Индекс
100
95
96
82
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
(118)
През разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са успели само незначително да увеличат продажните си цени с 4 %. Поради все по-големите количества на дъмпинговия внос, проникващ на пазара на Съюза, това увеличение на цените не е успяло да компенсира нарастващите разходи.
Средна цена на тон в Съюза
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
103
103
104
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.5. Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(119)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена, като нетната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти на пазара на Съюза преди облагане с данъци беше изразена като процент от оборота на тези продажби. Въпреки че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е отчитала задоволителна рентабилност, през 2009 г. тя е почти незначителна. Въпреки че впоследствие рентабилността до известна степен се възстановява, през цялата останала част от разглеждания период тя остава далеч под равнището, на което не се нанася вреда.
(120)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, при този показател се наблюдава същата тенденция, както при рентабилността.
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност (индекс)
100
8
38
37
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
1
36
40
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(121)
Нетният паричен поток от обичайни дейности непрекъснато е намалявал - общо с 64 % през разглеждания период, и през РП е достигнал извънредно ниски равнища.
Паричен поток (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
55
58
36
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.6. Растеж
(122)
Както се посочва в съображение 97 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза значително се е увеличило с 8 000 тона, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 9 000 тона, както се посочва в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г. Поради това е видно, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от неотдавнашното увеличаване на потреблението в Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
5.7. Инвестиции и способност за привличане на капитал
(123)
През разглеждания период се наблюдава следното развитие по отношение на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза:
Нетни инвестиции (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
65
41
76
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(124)
Както се вижда от таблицата по-горе, производителите от Съюза значително са намалили инвестициите си в периода 2008 - 2010 г. Тази тенденция се е променила през РП, когато инвестициите значително са се увеличили, без обаче да възвърнат нивото си от началото на разглеждания период.
5.8. Способност за привличане на капитал
(125)
Поради недостатъчната рентабилност, описана в съображение 119, и предвид конюнктурата към момента някои производители от Съюза са изпитали затруднения при набирането на капитал за бъдещи инвестиции. Допълнителен проблем за привличането на капитали е недостатъчно добрата възвръщаемост на инвестициите.
5.9. Заетост, производителност и разходи за труд
(126)
Заетостта като еквивалент на пълно работно време („ЕПРВ“) до голяма степен е следвала тенденцията при производствения обем (вж. съображение 112), което показва, че промишлеността на Съюза се е опитала да рационализира производствените разходи, когато това е било необходимо.Промишлеността на Съюза се е опитала да адаптира своята работна сила към влошаващата се пазарна конюнктура, което е довело до траен общ спад на заетостта с 36 % през разглеждания период.
Заетост в ЕПРВ
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
75
67
64
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(127)
Въпреки опитите на промишлеността на Съюза да съобрази броя на заетите с влошаващата се пазарна конюнктура, производителността на база ЕПРВ на производителите от Съюза значително е намаляла - с 19 % през 2008 - 2009 г. Впоследствие положението непрекъснато се подобрява, но стойностите остават с 9 % по-ниски спрямо началото на разглеждания период.
Производителност (тонове/ЕПРВ)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
81
87
91
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(128)
По време на разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза непрекъснато се увеличават, общо с 12 %.
Разходи за труд (в евро/ ЕПРР)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
106
112
112
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.10. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Както се посочва в съображения 74 и 90, дъмпинговите маржове за вноса от двете засегнати държави са високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос може да се приеме, че дъмпинговите маржове оказват съществено влияние.
5.11. Възстановяване от предишен дъмпинг
(130)
По отношение на резбованите принадлежности от ковък чугун с произход от Бразилия, Чешката република, Япония, КНР, Република Корея и Тайланд вече бяха въведени мерки (6) в периода 2000 - 2005 г. (7) („предишни мерки“). Задоволителната рентабилност на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период (вж. съображение 119) сочи, че тези мерки временно са облекчили промишлеността на Съюза.Нарастващият обем на дъмпинговия внос обаче е сложил край на тази доста положителен период. Следва да се отбележи също така, че общият пазарен дял на шестте държави, по отношение на които са въведени предишните мерки, никога не е надвишавал 29 % (8), докато през РП пазарният дял на двете държави, засегнати от настоящото разследване, е бил 52,7 %, както се посочва в съображение 107.
6. Заключение относно вредата
(131)
Показателите за вредата показват неблагоприятно развитие през разглеждания период. Това се забелязва най-вече по отношение на показателите за рентабилност, обем на производството, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял, при всички от които се наблюдава ясно изразена влошаваща се тенденция.
(132)
В същото време вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун от двете засегнати държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза до 55 % през разследвания период (вж. съображение 110), а пазарният им дял значително се е увеличил (вж. съображение 107).
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(134)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР и Тайланд е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да се приеме за съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(135)
От 2008 г. до РП обемът на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 15 % при свиване на пазара от 9 %, като по този начин пазарният им дял на пазара на Съюза е нараснал от 41,7 % на 52,7 %.
(136)
Увеличаването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от двете засегнати държави през разглеждания период е съвпаднало с тенденция на понижаване при повечето показатели за вреда на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е загубила 8,7 процентни пункта от пазарния си дял, и е трябвало да намали производството си с 41 %. Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза в приемлива степен да отрази увеличението на производствените разходи в продажните цени, което е довело до извънредно ниска рентабилност през по-голямата част от разглеждания период.
(137)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от двете засегнати държави, който е навлязъл на пазара на Съюза в голям и като цяло нарастващ обем и който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(138)
Въпреки че Евростат отчита значителен внос от Индия на много ниски цени през целия разглеждан период, има признаци, че този внос не е на разглеждания продукт, а на различни продукти, за които се посочва същият код по КН.
(139)
Вносът от други трети държави през целия разглеждан период е ограничен. Общият пазарен дял на вноса от други страни, различни от двете засегнати държави, е намалял с 2,1 процентни пункта от 10,5 % на 8,4 %.
(140)
Следващите най-големи вносители по време на РП са Индонезия, Бразилия и Турция, чийто пазарен дял е съответно в рамките на 1,3 % - 1,6 %, като всички те са изгубили част от пазарния си дял през разглеждания период.
Пазарен дял на вноса
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Бразилия
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Индонезия
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Турция
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Други държави
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Общо
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Индекс
100
105
104
80
Източник:
Евростат
(141)
Поради ограничените обеми и низходящите тенденции може да се направи заключението, че не е видно вносът от трети държави, различни от засегнатите държави, да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
(142)
Що се отнася до тенденцията при експортните продажби на промишлеността на Съюза, износът непрекъснато е намалявал - общо с 34 % през разглеждания период.
Експортни продажби (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби
7 134
5 043
4 969
4 700
Индекс
100
71
70
66
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС
(143)
При все това през целия разглеждан период само 13 % - 15 % от производството на промишлеността на Съюза отива за експортни продажби.Поради това не е видно те в съществена степен да са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.3. Развитие на потреблението в Съюза
(144)
Както се посочва в съображение 97, през 2008 - 2009 г.потреблението в Съюза е намаляло с 21 %, вследствие на което продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са намалели с 25 % за същия период. След 2009 г. обаче потреблението в Съюза започва значително да нараства - с около 8 000 тона, като през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с около 9 000 тона, както е посочено в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г.
(145)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществена причина за вредата е кризата на испанския строителен пазар, която според тях сериозно е засегнала един от основните жалбоподатели - испанското дружество „ATUSA“.Дружеството „ATUSA“ обаче извършва продажби в повечето държави - членки на ЕС, а кризата в строителния сектор в Испания се отразява единствено върху продажбите им в Испания, които никога не са съставлявали основната част от продажбите им. Освен това вредата е явна както по отношение на включените в извадката групи дружества, така и по отношение на всички жалбоподатели, както и за цялата промишленост на Съюза. Във всеки случай анализът на вредата не се ограничи до показателите на един производител от Съюза или един национален пазар, а обхвана цялата промишленост на Съюза.
(146)
Някои заинтересовани страни също така заявиха, че вредата от отрицателното развитие на потреблението в Съюза е била причинена не от дъмпинговия внос, а от ефекта на заместване. В тази връзка следва да се отбележи, че отрицателното развитие на потреблението в Съюза може да е нанесло вреда на производителите от Съюза. Тази вреда обаче се е задълбочила от постоянното увеличаване на дъмпинговия внос в условията на свиващ се пазар. Както беше посочено по-горе, неотдавнашното възстановяване на потреблението в Съюза е било от полза единствено за дъмпинговия внос, докато производителите от Съюза не са успели да увеличат обема на продажбите си.
3.4. Структурни проблеми на производителите от Съюза
(147)
Според някои заинтересовани страни фактът, че дружеството „Georg Fischer“ („GF“) е продължило да отчита печалба независимо от по-високите си цени, докато другите производители от Съюза не са успели да отчетат задоволителни резултати, показва, че вредата, която е понесла промишлеността на Съюза, се дължи по-скоро на структурни проблеми, а не на дъмпинговия внос. Въпреки това и дружеството „GF“ е било неблагоприятно засегнато, като е изгубило пазарен дял и част от своя марж на печалба. Броят на заетите лица, както и продукцията на дружеството също са намалели. Поради това доводът, че дружеството „GF“ не е понесло вреда, не може да бъде приет.
(148)
Освен това всички производители от Съюза, включително дружеството „GF“, са били подложени на ценовия натиск на дъмпинговия внос.
(149)
Някои заинтересовани страни застъпиха подобно становище с твърдението, че тъй като „Берг Монтана“, българското дъщерно дружество на групата „ATUSA“, също е продължило да бъде рентабилно, вредата е била предизвикана от други причини, а не от дъмпинговия внос. Въпреки това дружеството „Берг Монтана“ също е било засегнато от китайския внос: производството и използването на капацитета значително са намалели, както и броят на заетите лица. Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите на „Берг Монтана“ са за свързани дружества от групата „ATUSA“, не е целесъобразно рентабилността на „Берг Монтана“ да се разглежда отделно от финансовите резултати на цялата група, тъй като влияние върху рентабилността на „Берг Монтана“ оказват трансферните цени, а като цяло групата „ATUSA“ всъщност отчита загуби. Поради това доводът, че дружеството „Берг Монтана“ не е понесло вреда, също не може да бъде приет.
(150)
Би могло да се твърди, че отчетеният спад в производителността на труда (с 9 %) от 2008 г. до РП, както се посочва в съображение 127, свидетелства за структурен проблем. Въпреки това спадът е отчетен в период, по време на който промишлеността на Съюза намалява броя на заетите лица с 36 %, а продукцията - с 41 %. Това намаляване сочи, че производителите от Съюза са били принудени непрекъснато да съобразяват дейността си с пазарния натиск, произтичащ от дъмпинговия внос и временно по-слабото търсене. С оглед на неблагоприятната икономическа конюнктура понижаването на производителността на труда с 9 % може да се приеме за относително умерен резултат.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(151)
В заключение от изложения по-горе анализ е видно, че количеството на вноса от двете засегнати държави се е увеличило и те са спечелили значителен пазарен дял през разглеждания период. Освен това увеличените количества, влезли на пазара в Съюза на дъмпингови цени, сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза.
(152)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение беше констатирано, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и развитието на потреблението в Съюза явно не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
(153)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза бе ясно разграничено и отделено от вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР и Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(154)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да се заключи, че приемането на временни антидъмпингови мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. За целта и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент очакваното въздействие на евентуалните мерки върху всички страни, участващи в настоящата процедура, както и възможните последствия от неналагането на такива мерки, бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
2. Промишленост на Съюза
(155)
Всички известни производители от Съюза подкрепят налагането на антидъмпингови мерки. Припомня се, че при повечето показатели за вреда се наблюдава отрицателна тенденция и че по-специално показателите за вреда, свързани с производството, с обема на продажбите и с пазарния дял, както и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност и възвращаемост на инвестициите, са били сериозно засегнати.
(156)
Очаква се, че налагането на мерки ще ограничи понижението на цените и загубата на пазарен дял, а продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се покачват, което значително ще подобри финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(157)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност пазарното и финансовото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава. В такъв случай промишлеността на Съюза ще продължи да губи пазарен дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от двете засегнати държави. Вероятните последици биха били допълнително намаляване на производството и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до закриването на значителен брой работни места.
(158)
С оглед на всички гореизложени фактори бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Вносители
(159)
Както бе посочено в съображение 31, съдействие по време на разследването оказаха 32 несвързани вносители, чийто внос възлиза на около 45 % от общия обем на вноса от двете засегнати държави. Като цяло вносителите се противопоставят на налагането на антидъмпингови мерки. В повечето случаи обаче въздействието на мерките е ограничено. В много случаи разглежданият продукт всъщност представлява само малка част от общата стопанска дейност на вносителите. Някои вносители вече купуват резбовани принадлежности от ковък чугун от други източници, а вносителите, които понастоящем купуват само от двете засегнати държави, също могат да се насочат към други източници, включително промишлеността на Съюза. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
4. Ползватели
(160)
Както се посочва в съображение 18, резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради. По тази причина ползвателите на резбовани принадлежности от ковък чугун са водопроводчиците. Нито един ползвател или сдружение на потребителите не оказа съдействие при разследването. Освен това стойността на резбованите принадлежности от ковък чугун представлява само малка част от общата стойност на дадена газова, водна или отоплителна инсталация. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на ползвателите.
(161)
В крайна сметка, когато се разглежда цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки, положителното отражение върху промишлеността на Съюза явно надделява над евентуалните отрицателни последици за другите заинтересовани групи. Поради това временно се прави заключението, че антидъмпинговите мита не са в противоречие с интереса на Съюза.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(162)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха довода, че въвеждането на антидъмпингови мерки може да доведе до двоен монопол на пазара на Съюза, тъй като доминираща позиция ще получат двамата основни жалбоподатели - „ATUSA“ и „GF“. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че понастоящем пазарният дял на посочените две групи е сравнително малък, което означава, че предполагаемият „двоен монопол“ ще има относително скромен пазарен дял от около 30 %. За сравнение пазарният дял на двете засегнати държави е 52,7 %, а пазарният дял на вноса от други трети държави е 8,4 %. Другите производители от Съюза също отчитат пазарен дял от 7,5 %.
(163)
Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да се забрани всякакъв внос, а да се възстановят равни условия за всички участници на пазара. Важно е да се отбележи, че прилагането на предходните мерки в периода 2000 - 2005 г. не е спряло вноса. Напротив, износът от КНР отчита по-големи количества през 2002, 2003 и 2004 г., отколкото преди налагането на мерките и на антидъмпингово мито в размер на 49,4 %. Като цяло големият брой участници на пазара на Съюза показва, че рискът от двоен монопол, доминиращ пазара на Съюза в ущърб на конкуренцията, е малък.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
С оглед на гореизложеното беше направено временното заключение, че като цяло, въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от КНР и Тайланд.
З. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(165)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки с цел да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
(166)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше прието, че мерките следва да предоставят възможност на производителите от Съюза да покрият производствените си разходи и да реализират печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана от производител от този вид в същия сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, при продажбата на сходния продукт в Съюза.
(168)
При предишното разследване по отношение на същия продукт тази разумна печалба е определена на равнище от 7 % (9). Тъй като в началото на разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са били в състояние да реализират подобна печалба, няма причина да се смята, че този марж на печалбата вече не е основателен.
(169)
На тази основа беше изчислена цена, която не нанася вреда, за производителите на сходния продукт от Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен посоченият по-горе марж на печалба от 7 %.
(170)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса със среднопретеглената ненанасяща вреда цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(171)
С оглед на гореизложеното се приема, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР и Тайланд следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(172)
Като се има предвид високата степен на сътрудничество от страна на производителите износители в КНР и Тайланд, митото за всички други дружества в двете държави се определя на най-високото ниво на митото, което ще бъде наложено на дружествата в съответната държава, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за всички други дружества ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(173)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(174)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са, както следва:
Китайска народна република
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Други съдействащи дружества
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
Тайланд
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Всички други дружества
39,7 %
(175)
Горепосочените антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(176)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително по отношение на вноса на продукти с произход от Китайската народна република и Тайланд, произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в оперативната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(177)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и с продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(178)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(179)
По отношение на Тайланд обаче тези дружества, все пак се приканват, след като изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втора алинея от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член с цел положението на всяко дружество да бъде разгледано поотделно.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(180)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10 (код по ТАРИК 7307191010), с произход от Китайската народна република и Тайланд.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Всички други дружества
67,8 %
B999
Тайланд
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Всички други дружества
39,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
32012R1071
L 318/10
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1071/2012
od 14. studenoga 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija (Komisija) 16. veljače 2012., putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka), najavila je pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK), Tajlanda i Indonezije (dotične zemlje).
(2)
Postupak je pokrenut kao rezultat pritužbe koju je 3. siječnja 2012. podnio Odbor za zaštitu industrije lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza Europske unije (podnositelj pritužbe), u ime proizvođača koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza („temperirani pribor s navojem”). Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i iz toga proizašle materijalne štete koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, proizvođače u Uniji, proizvođače izvoznike, nepovezane uvoznike, korisnike i predstavnike zemalja izvoznica. Komisija je također obavijestila proizvođače u Argentini, jer je ta zemlja predviđena kao moguća analogna zemlja. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici iz NRK-a, proizvođači iz Unije i nepovezani uvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s temperiranim priborom s navojem (kako je navedeno u donjem odjeljku B) tijekom razdoblja od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. Odabir uzorka nije predviđen za proizvođače izvoznike u druge dvije dotične zemlje, Tajlandu i Indoneziji.
(6)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućilo dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), prema njihovoj želji, Komisija je proizvođačima izvoznicima iz NRK-a za koje se zna da se na njih to odnosi i kineskim tijelima poslala obrasce zahtjeva. Dva trgovačka društva zatražila su MET prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe, a četiri trgovačka društva zatražila su IT prema članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe.
(7)
Komisija je službeno objavila nalaze o MET-u dotičnim proizvođačima izvoznicima u NRK-u, kineskim tijelima i podnositelju pritužbe. Također su dobili priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku.
(8)
U pogledu proizvođača iz Unije te kako je propisno objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 29., šest proizvođača iz Unije pružilo je tražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Na temelju podataka koje je dobila od proizvođača iz Unije koji surađuju Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača iz Unije na temelju njihovog obujma prodaje.
(9)
Kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 31., 33 nepovezana uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala na uključenje u odabir uzorka. Na temelju podataka primljenih od tih stranaka, Komisija je odabrala uzorak od devet uvoznika koji imaju najveći obujam uvoza u Uniju i na temelju zemljopisne lokacije u Uniji. S obzirom na to da jedan uvoznik nije dostavio odgovor na upitnik, konačni uzorak sastojao se od preostalih osam uvoznika.
(10)
Kako je objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 30., 12 proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključenje u odabir uzorka. Na temelju podataka primljenih od tih stranaka Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika iz NRK-a s najvećim obujmom izvoza u Uniju.
(11)
Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, trima proizvođačima izvoznicima u uzorku iz Kine, trima tajlandskim proizvođačima izvoznicima, trima indonezijskim proizvođačima izvoznicima, devet nepovezanih uvoznika u uzorku i sedam korisnika.
(12)
Odgovori na upitnik primljeni su od tri proizvođača iz Unije u uzorku, tri kineska proizvođača izvoznika, dva tajlandska proizvođača izvoznika, jednog indonezijskog proizvođača izvoznika i osam nepovezanih uvoznika. Ni jedan korisnik nije dostavio odgovor na upitnik.
(13)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španjolska,
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bugarska,
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austrija;
(b)
proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, NRK,
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, NRK,
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, NRK;
(c)
proizvođači izvoznici iz Tajlanda
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tajland,
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Tajland;
(d)
proizvođači izvoznici iz Indonezije
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonezija;
(e)
nepovezani uvoznici u Uniji
-
Crane Limited, Ipswich, Ujedinjena Kraljevina,
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Njemačka,
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Njemačka,
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemska,
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italija.
(14)
U pogledu potrebe da se utvrdi uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike u NRK-u u slučaju da im se ne odobri MET, provjera u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz Indije kao analogne zemlje obavljena je u poslovnim prostorijama sljedećeg trgovačkog društva:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indija.
3. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(15)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1.1.2011. do 31.12.2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2008. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(16)
Dotični proizvod, kako je opisano u obavijesti o pokretanju postupka, lijevani je pribor za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 7307 19 10.
(17)
Glavne ulazne sirovine su metalni otpad, koks/električna energija, pijesak (za oblikovanje) i cink (za galvanizaciju). Prvi je korak u proizvodnom procesu taljenje metalnog otpada u kupolama. Nakon toga slijedi proces oblikovanja i lijevanja odljevaka različitih oblika koji se zatim odvajaju u pojedinačne dijelove. Proizvodi trebaju proći dugotrajan proces zagrijavanja kako bi se osiguralo da su dovoljno temperirani da bi ih se koristilo u primjenama u kojima je potrebna otpornost na udarce i vibraciju te kod kojih je potrebno podnošenje naglih promjena u temperaturi. Naknadno, pribor se prema potrebi može galvanizirati. Tada dolazi do stvaranja navoja na proizvodima.
(18)
Temperirani pribor s navojem koristi se za povezivanje dvije ili više cijevi, povezivanje cijevi s aparatom, mijenjanje smjera toka tekućine ili zatvaranje cijevi. Temperirani pribor s navojem uglavnom se koristi u sustavima za plin, vodu i grijanje u stambenim i nestambenim zgradama. Koristi se i u cjevovodima rafinerija nafte. Temperirani pribor dostupan je u brojnim konfiguracijama, od čega su najčešća koljena od 90 stupnjeva, klinovi, spojnice, križevi i prirubnice. Proizvode se u crnom (negalvaniziranom) i galvaniziranom obliku.
2. Istovjetni proizvod
(19)
Utvrđeno je da dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, Tajlanda i Indonezije te domaćem tržištu Indije, koja je služila kao analogna zemlja, kao i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva. Zato se privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe (istovjetni proizvod).
(20)
Nekoliko je tvrdnji podneseno u pogledu opsega proizvoda, a podnijeli su ih većinom uvoznici, ali i tijela države članice. Tvrdnje su pojedinačno iznesene u nastavku teksta.
(21)
Uvoznik je tvrdio da „elektrogalvanizirani pribor” treba izuzeti iz definicije temperiranog pribora s navojem. Tvrdi se da proizvodnja elektrogalvaniziranog pribora traži dodatne proizvodne korake nakon narezivanja navoja, kao što je pranje i dodatna električna galvanizacija. Prema njemu to dovodi do brojnih poboljšanja kvalitete i prednosti kada ga se usporedi s uobičajenim priborom. No, jasno je da je elektrogalvanizirani pribor u potpunosti zamjenjiv uobičajenim priborom te tako ima jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva. Zato ga se smatra dotičnim proizvodom.
(22)
Isti uvoznik uvozi tijela kompresijskog pribora koji dalje sastavlja s ostalim dijelovima u konačni kompresijski pribor. Postavljeno je pitanje jesu li tijela kompresijskog pribora obuhvaćena definicijom dotičnog proizvoda. Dok ta tijela izgledaju kao pribor i imaju navoje, ne mogu se izravno koristiti za povezivanje cijevi - najprije ih treba sklopiti pa se tek onda sklopljeni pribor može koristiti za povezivanje cijevi. Iako su skuplja, zamjenjiva su s ostalim priborom s navojima jer se također koriste za povezivanje cijevi, dakle uglavnom u popravcima, a ne novim instalacijama. Zato se privremeno zaključuje da su kompresijski pribor i njegova tijela obuhvaćeni definicijom dotičnog proizvoda.
(23)
Neke su stranke tvrdile da se temperirani pribor koji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije ne može uspoređivati s onim koji proizvode i izvoze u Uniju dotične zemlje izvoznice s obzirom na to da je klasa materijala koji se koristi za pribor proizveden u Uniji općenito od bijelog temperiranog lijevanog željeza, dok je klasa materijala koji se koristi u izvezenom priboru crno temperirano lijevano željezo.
(24)
Kako je već zaključeno u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1784/2000 (3) u pogledu istovjetnog proizvoda, ispitni je postupak privremeno pokazao da nema razlike u tržišnoj predodžbi kojom bi se razlikovao pribor od bijelog ili crnog lijeva s obzirom na to da u svim pogledima osim udjelu ugljika ima vrlo slična svojstva i iste konačne namjene te je stoga međusobno zamjenjiv. To potvrđuje i činjenica da uvoznici/trgovci koji kupe temperirani pribor od crnog i bijelog lijeva koji proizvodi industrija Unije isti prodaju korisnicima, a da pri tome ne prave razliku između klasa materijala. S obzirom na korisnike razmatranog proizvoda, ispitni postupak je potvrdio da ne razlikuju pribor od crnog i bijelog lijeva u značajnoj mjeri.
(25)
To nagovještava i činjenica da je i pribor od crnog i od bijelog lijeva uključen u europsku normu EN 10242 te međunarodnu normu ISO 49, koje određuju izvedbu i kvalitetu temperiranog pribora. Posebno u pogledu korištenih klasa materijala prihvaćaju se i bijeli i crni lijev.
(26)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da se temperirani pribor od bijelog lijeva koji proizvodi i prodaje dio proizvođača iz Unije treba smatrati istovjetnim proizvodom priboru od crnog lijeva koji u Uniju izvoze dotične zemlje izvoznice.
(27)
Jedan uvoznik uvozi ograničene količine nedovršenog pribor koji nema navoje. Uvoznik naknadno urezuje navoje. S obzirom na to da uvozna roba nema navoje, ne smatra je se dotičnim proizvodom.
(28)
Tijela jedne države članice istaknula su činjenicu da, prema objašnjenjima Kombinirane nomenklature (4), izraz „temperiran” uključuje sferoidno grafitno lijevano željezo (istovjetno nodularnom lijevanom željezu). Iako ni jedna stranka tijekom RIP-a nije prijavila prodaju pribora s navojima od nodularnog lijevanog željeza, postoje dokazi da je to moguće. S obzirom na to da taj pribor ima jednaka osnovna fizička svojstva kao i ispitani temperirani pribor s navojem, smatra se prikladnim razjasniti da su proizvodi od nodularnog željeza obuhvaćeni opsegom postupka i mjerama.
C. ODABIR UZORAKA
1. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(29)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma prodaje temperiranog pribora s navojem nepovezanim kupcima u Uniji koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastoji se od tri proizvođača koji pripadaju dvjema grupacijama trgovačkih društava koja predstavljaju 81 % prodaje temperiranog pribora s navojem nepovezanim kupcima u Uniji od šest proizvođača iz Unije za koje je poznato da proizvode istovjetni proizvod. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, savjetovalo se sa svim proizvođačima iz Unije i podnositeljem pritužbe te su sve zainteresirane stranke pozvane da komentiraju predloženi uzorak. Nije bilo komentara na odabir uzorka.
2. Odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u
(30)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma izvoza koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Dvanaest proizvođača izvoznika koji su činili 51 % kineskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a predalo je podatke o odabiru uzorka zatražene u Prilogu A obavijesti o pokretanju postupka. Odabrani uzorak sastoji se od tri trgovačka društva koja predstavljaju 88 % obujma izvoza stranaka koje surađuju iz NRK-a u Uniju. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe savjetovalo se sa svim dotičnim proizvođačima izvoznicima i kineskim tijelima. Nije bilo komentara na odabir uzorka.
3. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(31)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma uvoza u Uniju te zemljopisne lokacije trgovačkih društava koje je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Ukupno su 33 nepovezana uvoznika predala podatke o odabiru uzorka zatražene u Prilogu B obavijesti o pokretanju postupka. Početni odabrani uzorak sastoji se od šest uvoznika u pet država članica koji predstavljaju 59 % uvoza u Uniju temperiranog pribora s navojem uvoznika koji surađuju. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe savjetovalo se sa svim uvoznicima. Nakon komentara tri daljnja trgovačka društva dodana su u uzorak čime je dobiven konačni uzorak od devet uvoznika u šest država članica koji predstavljaju 67 % uvoza u Uniju temperiranog pribora s navojem uvoznika koji surađuju. Na povećani uzorak nije bilo dodatnih komentara. S obzirom na to da jedan uvoznik nije dostavio odgovor na upitnik, konačni uzorak sastojao se od preostalih osam uvoznika.
D. DAMPING
1. Narodna Republika Kina
1.1. Tretman tržišnog gospodarstva
(32)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a uobičajena vrijednost određuje se u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. za proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(33)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže:
1.
poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti;
2.
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene;
3.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva;
4.
pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini;
5.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.
(34)
Dva proizvođača izvoznika zatražila su MET prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe i odgovorila na obrazac zahtjeva za primjenu MET-a u zadanim rokovima.
(35)
Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevima za MET u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(36)
Provjerom je utvrđeno da oba proizvođača izvoznika koja su zatražila MET nisu ispunila zahtjeve kriterija utvrđenih u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(37)
Revidirani financijski izvještaji oba izvoznika nisu bili u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a revidirani financijski izvještaji jednog izvoznika čak su bili nepotpuni jer nisu uključivali izjavu o novčanom toku. Zato je očito da nisu bili u skladu s kriterijem 2.
(38)
Jedan izvoznik nije uspio dokazati da je kapital unesen tijekom njegove privatizacije procijenjen na odgovarajući način, a drugi je izvoznik primio državne naknade uglavnom u obliku povlaštene stope poreza na dohodak. Zato nisu bili u skladu s kriterijem 3.
(39)
Jedno trgovačko društvo koje je zatražilo primjenu MET-a komentiralo je objavu. Nije opovrgnulo ni jednu činjenicu iz objave, već je u svojim komentarima iznijelo tri glavna pitanja.
(40)
Najprije se tvrdilo da je utvrđivanje MET-a nezakonito jer je obavljeno gotovo dva mjeseca nakon zakonskog roka. U pogledu toga treba napomenuti da je to kašnjenje prije svega bilo zbog činjenice da do ranije provjere MET-a nije moglo doći s obzirom na to da kineski izvoznici nisu bili dostupni u tom trenutku. Treba naglasiti da vrijeme utvrđivanja nije imalo utjecaj na ishod.
(41)
Kao drugo, tvrdilo se da je nesukladnost s revidiranim financijskim izvještajima isključivo temeljena na formalnoj osnovi. Nadalje, tvrdilo se da „računovodstvena praksa koja nije u potpunosti formalno u skladu s MRS-om ne predstavlja povredu drugog kriterija MET-a sve dok nije bilo utjecaja na financijske rezultate trgovačkog društva”. U pogledu toga treba napomenuti da kriterij 2. ne upućuje na financijske rezultate trgovačkog društva. Zahtjev je stoga neutemeljen. Odgovarajući kriterij, „računovodstveni podaci koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima”, uistinu jest formalni zahtjev. Svejedno treba napomenuti da su sve povrede bile značajne prirode, ili zbog visine iznosa o kojima je bilo riječ ili značaja povrede (tj. obvezna analiza jednostavno nije provedena).
(42)
Konačno, tvrdilo se da korist od povlaštene stope poreza na dohodak prije nije korištena kao osnova za odbijanje MET-a. U tom se pogledu napominje da se o svakom slučaju odlučuje na temelju vlastitih mjerila. Prema kriteriju 3. za primjenu MET-a procjenjuje se podliježu li kineski izvoznici značajnim poremećajima prenesenim iz prethodnog sustava netržišnog gospodarstva. Takav je slučaj i u pogledu državnih naknada koje su uglavnom bile u obliku povlaštene stope poreza. Opći komentari koje je naveo kineski izvoznik dakle nisu u dovoljnoj mjeri potkrijepljeni.
(43)
Zaključuje se da se nije pokazalo da su proizvođači izvoznici ispunili kriterije 2. i 3. za primjenu MET-a. Dakle, tim se trgovačkim društvima ne može odobriti MET.
1.2. Individualni tretman
(44)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tom odredbom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe.
(45)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže:
1.
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
2.
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno;
3.
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama u manjini su ili moraju dokazati da je ipak trgovačko društvo dovoljno nezavisno o uplitanju države;
4.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; i
5.
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(46)
Proizvođači izvoznici koji nisu udovoljili kriterijima za MET te treći proizvođač u uzorku zatražili su i IT. Na temelju raspoloživih podataka, privremeno je utvrđeno da svi proizvođači izvoznici u uzorku ispunjavaju zahtjeve predviđene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe te im se može odobriti IT.
1.3. Analogna zemlja
(47)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen MET mora se utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnog gospodarstva („analogna zemlja”).
(48)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Argentinu kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK te pozvala sve zainteresirane stranke da iznesu svoje komentare.
(49)
Brojni izvoznici i uvoznici predali su komentare o izboru analogne zemlje u kojima su tvrdili da Argentina ne bi bila prikladna analogna zemlja većinom zbog niske razine konkurentnosti na domaćem tržištu i posljedične visoke razine cijene na argentinskom domaćem tržištu. Uistinu postoje naznake da argentinsko tržište uvelike dijele tri domaća proizvođača. Prema argentinskim statistikama uvoz na argentinsko tržište je zanemariv s obzirom na to da najveći strani dobavljači Brazil i Kina podliježu visokim antidampinškim pristojbama.
(50)
Isti su izvoznici i uvoznici predložili Tajland, Indiju i Indoneziju kao prikladnije analogne zemlje. Uzimajući u obzir komentare zainteresiranih stranaka, zatražena je suradnja od argentinskih i indijskih proizvođača te su konačno jedan argentinski i jedan indijski proizvođač pristali surađivati.
(51)
Analiza tih odgovora pokazala je da su domaće cijene koje je prijavio jedini argentinski proizvođač koji surađuje uistinu bile dosta visoke, značajno više od prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku kao i njihove neštetne cijene.
(52)
S druge strane, utvrđeno je da je indijsko tržište vrlo konkurentno zahvaljujući procijenjenom broju od 300 proizvođača. Kao rezultat toga, domaće cijene koje je prijavio indijski izvoznik koji surađuje mogu se smatrati razumnima.
(53)
Tajland i Indonezija uključeni su u isti ispitni postupak, ali vrlo mali broj proizvođača djeluje u obje zemlje što njihova domaća tržišta čini manje konkurentnima kada ih se usporedi s Indijom. Stoga se privremeno zaključuje da je Indija primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
1.4. Uobičajena vrijednost
(54)
S obzirom na to da ni jednom kineskom izvozniku u uzorku nije odobren MET, uobičajena vrijednost odobrena je prema odredbi članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, pri čemu je Indija analogna treća zemlja tržišnog gospodarstva.
(55)
Najprije je za svakog dotičnog proizvođača izvoznika utvrđeno je li ukupna domaća prodaja temperiranog pribora s navojem proizvođača iz analogne zemlje reprezentativna, tj. predstavlja li ukupni obujam prodaje minimalno 5 % od ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda Uniji koju svaki proizvođač ostvaruje tijekom RIP-a. To je bio slučaj kod dva od tri proizvođača izvoznika u uzorku.
(56)
Komisija je naknadno utvrdila one vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju trgovačka društva gdje je proizvođač iz analogne zemlje ostvario ukupnu reprezentativnu domaću prodaju istovjetnu ili izravno usporedivu s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(57)
Za svaku vrstu koju je proizvođač iz analogne zemlje prodavao na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom temperiranog pribora s navojem koji proizvođači izvoznici prodaju kao izvoz u Uniju utvrđeno je je li domaća prodaja dovoljno reprezentativna. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju od strane proizvođača izvoznika.
(58)
Komisija je naknadno ispitala može li se za svaki istovjetni proizvod proizvođača iz analogne zemlje koji prodaje na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati da se prodaje u uobičajenom tijeku trgovine. To je učinjeno tako što je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIP-a.
(59)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnim domaćim cijenama. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a.
(60)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(61)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(62)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korišten je izračun uobičajene vrijednosti.
(63)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost, ponderirani prosjek nastalih prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i ponderirana prosječna dobit koju je ostvario jedini proizvođač koji surađuje iz analogne zemlje kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda, u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su njegovom prosječnom trošku proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Da bi se izračunala uobičajena vrijednost svih vrsta proizvoda koje se koristi u nereprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korišten je ponderirani prosjek dobiti i troškovi POA u uobičajenom tijeku trgovine te nereprezentativne prodaje. Kada je bilo potrebno, troškovi proizvodnje i POA prilagođeni su prije nego što su se koristili za ispitivanje uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajenih vrijednosti.
1.5. Izvozna cijena
(64)
S obzirom na to da je proizvođačima u uzorku odobren IT te da su obavili izvoz dotičnog proizvoda izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
1.6. Usporedba
(65)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(66)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(67)
Provedene su odgovarajuće prilagodbe na temelju fizičkih svojstava, posrednih poreza, troškova prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su ti troškovi opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
1.7. Dampinške marže
(68)
Za trgovačka društva u uzorku ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda utvrđena za analognu zemlju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(69)
Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(71)
Na toj je osnovi dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja surađuju, a nisu bila uključena u uzorak, privremeno utvrđena u iznosu od 42,3 %.
(72)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a dampinške marže utvrđene su na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim Eurostatovim podacima o uvozu.
(73)
S obzirom na to da je suradnjom pokriveno više od 50 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju te da se industrija može smatrati segmentiranom zbog velikog broja proizvođača izvoznika u NRK-u, razina suradnje može se smatrati visokom. S obzirom na to da nema razloga vjerovati da neki proizvođač izvoznik ne bi namjerno surađivao, preostala dampinška marža postavljena je na razinu trgovačkog društva iz uzorka s najvišom dampinškom maržom. To se smatralo primjerenim jer nije bilo naznaka da su trgovačka društva koja ne surađuju vršila damping na nižoj razini te kako bi se osigurala učinkovitost mjera.
(74)
Na toj osnovi privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostala trgovačka društva koja su surađivala
42,3 %
Sva ostala trgovačka društva
67,8 %
2. Tajland i Indonezija
2.1. Uobičajena vrijednost
(75)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije za svakog proizvođača izvoznika utvrdila je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda reprezentativna, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju. Ispitnim postupkom utvrđeno je da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna za sve proizvođače izvoznike koji surađuju u Tajlandu i Indoneziji.
(76)
Komisija je naknadno utvrdila one vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju trgovačka društva s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, koje su istovjetne ili vrlo slične vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(77)
Za svaku vrstu istovjetnog proizvoda koju su prodavali proizvođači izvoznici na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je usporediva s dotičnim proizvodom koji se prodavao za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe primjene članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju.
(78)
Komisija je naknadno ispitala može li se svaka vrsta istovjetnog proizvoda koja se proda na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(79)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje proizvoda navedene vrste te kada je ponderirana prosječna cijena bila jednaka jediničnom trošku ili viša od njega, uobičajena je vrijednost, prema vrsti proizvoda, izračunana kao ponderirani prosjek svih cijena domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(80)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda činio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(81)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(82)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korišten je izračun uobičajene vrijednosti.
(83)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost, ponderirani prosjek nastalih prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i ponderirana prosječna dobit koju su ostvarili proizvođači izvoznici koji surađuju kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda, u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su njihovom prosječnom trošku proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Da bi se izračunala uobičajena vrijednost svih vrsta proizvoda prodanih u nereprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korištena je ponderirana prosječna dobiti i troškovi POA u uobičajenom tijeku trgovine te nereprezentativne prodaje.
2.2. Izvozna cijena
(84)
S obzirom na to da je sav izvoz dotičnog proizvoda tajlandskih i indonezijskih izvoznika koji surađuju izvršen nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
2.3. Usporedba
(85)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(86)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(87)
Provedene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razine trgovine, troškova prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su ti troškovi opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
2.4. Dampinške marže
(a) Tajland
(88)
Za dva trgovačka društva u Tajlandu koja surađuju, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste dotičnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(89)
S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam izvoza dva tajlandska trgovačka društva koja surađuju predstavljao je više od 80 % ukupnog tajlandskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale tajlandske proizvođače izvoznike postavljena je na razinu najviše dampinške marže dva trgovačka društva koja surađuju.
(90)
Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže za tajlandska društva, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Sva ostala trgovačka društva
50,7 %
(b) Indonezija
(91)
Za jedino trgovačko društvo koje surađuju, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(92)
S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam uvoza jedinog indonezijskog trgovačkog društva koje surađuje predstavljao je više od 80 % ukupnog indonezijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale indonezijske proizvođače izvoznike postavljena je na istu razinu kao i za trgovačko društvo koje surađuje.
(93)
Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Sva ostala trgovačka društva
11,0 %
E. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije
(94)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodilo je šest proizvođača u Uniji. Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 29., dvije skupine proizvođača iz Unije koje se sastoje od tri proizvođača iz Unije odabrane su u uzorak te predstavljaju 81 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
2. Definicija industrije Unije
(95)
Stoga svih šest proizvođača iz Unije koji su proizvodili istovjetni proizvod tijekom RIP-a predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
3. Potrošnja Unije
(96)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i obujma uvoza koji navodi Eurostat, kako je izmijenjeno nalazima ispitnog postupka.
(97)
Potrošnja Unije drastično se smanjila za 21 % između 2008. i 2009. da bi se naknadno povećala za 12 postotnih bodova na razinu 9 % ispod potrošnje na početku razmatranog razdoblja.
Potrošnja Unije (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja
Unije
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeks
100
79
82
91
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
4. Uvoz iz dotičnih zemalja
4.1. Kumulativna ocjena učinaka uvoza iz dotičnih zemalja
(98)
Komisija je ispitivala treba li se uvoz temperiranog pribora s navojem podrijetlom iz dotičnih zemalja ocjenjivati kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(99)
Dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoz iz svake od dotičnih zemalja bila je iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe (vidjeti gornje uvodne izjave 74., 90. i 93.).
(100)
S obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Indonezije, utvrđeno je da je činio samo oko 2,5 % sveukupnog uvoza istovjetnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Dakle, može se smatrati da taj uvoz ne predstavlja uzrok materijalne štete industriji Unije u pogledu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe ili odredaba Antidampinškog sporazuma WTO-a (5).
(101)
Istodobno je ispitni postupak u ovoj privremenoj fazi utvrdio da je većina uvoza iz Indonezije možda bila nepravilno deklarirana pod različitom oznakom KN, tj. 7307 99 10 umjesto 7307 19 10, koja se obično odnosi na lijevani pribor za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza. No, svi ili barem veći dio tog moguće pogrešno deklariranog uvoza već je uključen u 2,5 % koji se navode u prethodnoj uvodnoj izjavi.
(102)
U pogledu gore navedenog, privremeno je odlučeno da se taj uvoz ne treba kumulirati s dampinškim uvozom iz Tajlanda i NRK-a.
(103)
S obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Tajlanda i NRK-a, ne može ga se smatrati zanemarivim, jer je njegov tržišni udio tijekom RIP-a iznosio 5,4 %, odnosno 47,3 %.
(104)
Kumulativna procjena privremeno se smatrala odgovarajućom u pogledu usporedivih uvjeta konkurencije između uvoza iz te dvije zemlje i istovjetnog proizvoda iz Unije, tj. kroz iste prodajne kanale i istim kategorijama kupaca. U određenom broju slučajeva pokazalo se da su se uvezeni proizvodi iz NRK-a i Tajlanda prodavali posredstvom istih distributera.
(105)
U pogledu gore navedenog, privremeno se smatralo da su ispunjeni svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Uvoz iz Tajlanda i NRK-a zato je ispitan kumulativno. Taj se uvoz naziva „uvoz iz dvije dotične zemlje”.
4.2. Obujam i tržišni udio uvoza iz dvije dotične zemlje
(106)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza dotičnog proizvoda iz dvije dotične zemlje na tržište Unije povećao se za 15 %. Iako se uvoz početno smanjio za 16 % između 2008. i 2009. zbog pada potrošnje spomenutog u gornjoj uvodnoj izjavi 97., naknadno se značajno povećao za 31 postotni bod do RIP-a.
Obujam uvoza iz Unije (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeks
100
86
84
118
Tajland
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
Dvije dotične zemlje
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeks
100
84
85
115
Izvor:
Eurostat i nalazi ispitnog postupka.
(107)
Tržišni udio dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje povećao se za 11 postotnih bodova s 41,7 % na 52,7 % tijekom razmatranog razdoblja. Do tog je rasta tržišnog udjela uglavnom došlo između 2010. i RIP-a, tijekom razdoblja oporavka potražnje.
Tržišni udio Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeks
100
108
103
129
Tajland
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeks
100
91
110
103
Dvije dotične zemlje
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeks
100
106
104
126
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
4.3. Cijene uvoza iz dvije dotične zemlje i sniženje cijene
(a) Razvoj cijena
(108)
U donjoj tablici prikazana je prosječna cijena dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje, na granici Unije, neocarinjeno, prema podacima Eurostata. Tijekom razmatranog razdoblja prosječna cijena uvoza iz dvije dotične zemlje stalno se povećavala za ukupno 14 %.
Cijene uvoza (EUR/tona)
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeks
100
109
114
117
Tajland
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeks
100
104
96
101
Dvije dotične zemlje
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeks
100
107
111
114
Izvor:
Eurostat.
(b) Sniženje cijena
(109)
Izvršena je usporedba cijena prema vrstama između prodajnih cijena proizvođača izvoznika i prodajnih cijena u Uniji proizvođača iz Unije u uzorku. U tu su svrhu cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima uspoređene s cijenama proizvođača izvoznika u uzorku dvije dotične zemlje. Prilagodbe su primijenjene prema potrebi da bi se uzele u obzir razlike u razini trgovine (posebno prodaje OEM) i troškovi nakon uvoza.
(110)
Usporedba pokazuje da se, tijekom RIP-a, uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Tajlanda i NRK-a u Uniji prodao po cijenama koje snižavaju cijene industrije Unije i to, kada se izrazi u postotku, za 25 % do 55 %.
5. Stanje industrije Unije
(111)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Niže predstavljeni podaci odnose se na sve proizvođače iz Unije u pogledu proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, prodajnih i tržišnih udjela i na proizvođače iz Unije u uzorku za sve ostale pokazatelje. U vezi s pokazateljima na temelju proizvođača u uzorku, s obzirom na to da se uzorak sastojao samo od dvije skupine proizvođača, stvarni skupni podaci se zbog povjerljivosti nisu mogli objaviti u donjim povezanim tablicama, već su prikazani samo indeksi kako bi se prikazalo kretanje tih pokazatelja.
5.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(112)
Proizvodni obujam Unije jako je pao između 2008. i 2009. za 39 % te se naknadno malo smanjio s već niske razine unatoč porastu potrošnje od 12 postotnih bodova u sljedećim godinama, kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 97.
Obujam proizvodnje Unije (u tonama)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeks
100
61
58
59
61
58
59
Izvor:
Podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(113)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 21 % tijekom razmatranog razdoblja, uglavnom između 2008. i 2009. Glavni razlog za smanjenje proizvodnog kapaciteta bio je zatvaranje tri proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja.
Proizvodni kapacitet Unije (tone)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Proizvodni kapacitet
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeks
100
83
79
79
Izvor:
Podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(114)
Unatoč smanjenju proizvodnog kapaciteta iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjila se za 26 % uglavnom između 2008. i 2009.
Iskorištenost kapaciteta proizvodnje Unije
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Iskorištenost kapaciteta proizvodnje
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeks
100
73
73
74
Izvor:
Podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
5.2. Zalihe
(115)
Obujam zaliha smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja u skladu sa sniženjem prodajnog i proizvodnog obujma industrije Unije.
Zalihe (u tonama)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
91
75
77
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.3. Obujam prodaje i tržišni udio
(116)
Obujam prodaje svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije značajno se smanjio za 25 % između 2008. i 2009. zbog smanjene potražnje. Potražnja u Uniji značajno se pak povećala nakon 2009. kako je spomenuto u gornjoj uvodnoj izjavi 97., ali prodaja u Uniji ostala je na niskoj razini iz 2009. do kraja razmatranog razdoblja.
Obujam prodaje Unije (u tonama)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Prodaja Unije
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeks
100
75
78
74
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(117)
Tržišni udio industrije Unije stalno se smanjivao za 9 postotnih bodova ili 18 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je dampinški uvoz dobio 11 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom istog razdoblja kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 107.
Tržišni udio Unije
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Prodaja Unije
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeks
100
95
96
82
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
5.4. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(118)
Proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su samo umjereno povećati svoje prodajne cijene za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. Zbog sve većih količina dampinškog uvoza koji dospijeva na tržište Unije, to povećanje cijene bilo je niže od povećanja troškova.
Prosječna cijena Unije po toni
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
103
103
104
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.5. Profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok
(119)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na tržištu Unije prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. Dok je profitabilnost industrije Unije bila zadovoljavajuća na početku razmatranog razdoblja, gotovo je u potpunosti nestala u 2009. Iako se naknadno donekle oporavila, ostala je dosta ispod neštetne razine tijekom ostatka razmatranog razdoblja.
(120)
U pogledu povrata ulaganja izraženog kao dobiti u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, taj je pokazatelj slijedio isto kretanje kao i profitabilnost.
Profitabilnost i povrat ulaganja (ROI)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost (indeks)
100
8
38
37
ROI (indeks)
100
1
36
40
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(121)
Neto novčani tok iz poslovnih djelatnosti stalno se smanjivao za ukupno 64 % tijekom razmatranog razdoblja pri čemu je dosegao vrlo nisku razinu tijekom RIP-a.
Novčani tok (EUR)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
55
58
36
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.6. Rast
(122)
Kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 97., potrošnja Unije značajno je narasla između 2009. i RIP-a za 8 000 tona, dok se obujam dampinškog uvoza povećao za 9 000 tona tijekom istog razdoblja, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 106. Ukupni rast tržišta Unije između 2009. i RIP-a apsorbirao je dampinški uvoz, a prodaja u Uniji industrije Unije ostala je na vrlo niskoj razini iz 2009. Dakle, dokazano je da industrija Unije nije mogla imati korist od nedavnog rasta potrošnje Unije zbog sve većeg tržišnog udjela dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje.
5.7. Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(123)
Tijekom razmatranog razdoblja investicije proizvođača iz Unije u uzorku razvijale su se na sljedeći način:
Neto ulaganja (EUR)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
65
41
76
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(124)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, proizvođači iz Unije značajno su smanjili ulaganja između 2008. i 2010. To se kretanje promijenilo tijekom RIP-a kada su se ulaganja značajno povećala, ali da pritom nisu dosegla razinu s početka razmatranog razdoblja.
5.8. Sposobnost prikupljanja kapitala
(125)
Zbog nedovoljne profitabilnosti opisane u gornjoj uvodnoj izjavi 119., neki od proizvođača iz Unije susreli su se s poteškoćama prikupljanja kapitala za buduća ulaganja u trenutačnim okolnostima. Također, nezadovoljavajući povrat ulaganja dodatni je problem u prikupljanju kapitala.
5.9. Zaposlenost, produktivnost i troškovi rada
(126)
Zaposlenost u ekvivalentima punog radnog vremena (EPRV) uvelike je slijedila razvoj obujma proizvodnje (vidjeti gornju uvodnu izjavu 112.), što je znak da je industrija Unije pokušala racionalizirati troškove proizvodnje kada je bilo potrebno. Industrija Unije pokušala je prilagoditi radnu snagu sve lošijem stanju na tržištu čime je došlo do stabilnog sveukupnog pada zaposlenosti od 36 % tijekom razmatranog razdoblja.
Zaposlenost u EPRV-u
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
75
67
64
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(127)
Unatoč gornjim pokušajima industrije Unije da uskladi zaposlenost sa sve lošijim stanjem na tržištu, proizvodnja po EPRV-u proizvođača u Uniji značajno je pala za 19 % između 2008. i 2009. Stanje se stalno naknadno poboljšavalo, ali ostalo je 9 % niže nego u početku razmatranog razdoblja.
Produktivnost (u tonama/EPRV)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
81
87
91
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(128)
Tijekom razmatranog razdoblja prosječni trošak rada industrije Unije stalno se povećavao za ukupno 12 %.
Troškovi rada (EUR/EPRV)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
106
112
112
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.10. Visina dampinške marže
(129)
Dampinške su marže za uvoz iz dvije dotične zemlje, kako je navedeno u uvodnim izjavama 74. i 90., visoke. S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza, utjecaj dampinških marži može se smatrati značajnim.
5.11. Oporavak od prethodnog dampinga
(130)
Temperirani pribor s navojem podrijetlom iz Brazila, Češke Republike, Japana, NRK-a, Republike Koreje i Tajlanda već je podlijegao mjerama (6) između 2000. i 2005 (7). („prethodne mjere”). Zadovoljavajuća profitabilnost industrije Unije na početku razmatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu 119.) ukazuje na to da su te mjere donijele privremeno olakšanje za industriju Unije. Sve veći obujam dampinškog uvoza je pak zaustavio to prilično pozitivno razdoblje. Također se napominje da kombinirani tržišni udio šest zemalja na koje su se odnosile prethodne mjere nikada nije bio iznad 29 % (8), dok su dvije zemlje na koje se odnosi trenutačni ispitni postupak imale tržišni udio od 52,7 tijekom RIP-a, kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 107.
6. Zaključak o šteti
(131)
Pokazatelji štete negativno su se razvijali tijekom razmatranog razdoblja. To je posebno uočljivo kod pokazatelja koji se odnose na profitabilnost, obujam proizvodnje, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje i marketinški udio koji su pokazali jasno pogoršanje.
(132)
Istodobno, uvoz temperiranog pribora s navojima iz dvije dotične zemlje snižavao je cijene industrije Unije za do 55 % tijekom RIP-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu 110.), čime se istodobno značajno povećava njihov tržišni udio (vidjeti gornju uvodnu izjavu 107.).
(133)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
F. UZROČNOST
1. Uvod
(134)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(135)
Između 2008. i RIP-a obujam dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje povećao se u pogledu obujma za 15 % na tržištu koje se smanjilo za 9 %, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela u Uniji s 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Povećanje dampinškog uvoza dotičnog proizvoda iz dvije dotične zemlje tijekom razmatranog razdoblja podudaralo se sa silaznim kretanjem većine pokazatelja štete industrije Unije. Industrija Unije izgubila je 8,7 postotnih bodova tržišnog udjela te je morala smanjiti svoju proizvodnju za 41 %. Značajno sniženje cijena spriječilo je industriju Unije da prenese povećane troškove proizvodnje u prodajnim cijenama u prihvatljivoj mjeri što je dovelo do vrlo niskih razina profitabilnosti tijekom većeg dijela razmatranog razdoblja.
(137)
Na temelju gore navedenog privremeno se zaključuje da dampinški uvoz po niskim cijenama iz dvije dotične zemlje koji je u velikom i, ukupno gledano, sve većem obujmu ušao na tržište Unije i koji značajno snižava cijene industrije Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja, nanosi materijalnu štetu industriji Unije.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(138)
Dok Eurostat prijavljuje značajan uvoz iz Indije po vrlo niskim cijenama tijekom cijelog razmatranog razdoblja, postoje pokazatelji da se taj uvoz ne odnosi na dotični proizvod, već na različite proizvode prijavljene pod istom oznakom KN.
(139)
Za ostale treće zemlje postojao je ograničeni uvoz tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ukupni tržišni udio uvoza iz zemalja koje nisu dvije dotične zemlje smanjio se za 2,1 postotni bod s 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Sljedeći najveći izvori uvoza tijekom RIP-a bili su Indonezija, Brazil i Turska koji su imali tržišne udjele između 1,3 % i 1,6 % te su sve te zemlje izgubile tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja.
Tržišni udio uvoza
2008.
2009.
2010.
RIP
Brazil
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonezija
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turska
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostale zemlje
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Ukupno
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeks
100
105
104
80
Izvor:
Eurostat.
(141)
Zbog ograničenog obujma i sve manjeg uvoza iz trećih zemalja, može se zaključiti da uvoz iz trećih zemalja koje nisu dotične zemlje nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
3.2. Realizacija izvoza industrije Unije
(142)
S obzirom na razvoj izvozne prodaje industrije Unije, iznos se tijekom razmatranog razdoblja stalno smanjivao za ukupno 34 %.
Izvozna prodaja (u tonama)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvozna prodaja
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeks
100
71
70
66
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(143)
No, tijekom cijelog razmatranog razdoblja izvozna prodaja činila je samo 13 %-15 % proizvodnje industrije Unije. Dakle, ne čini se da je doprinijela u značajnoj mjeri šteti koju je industrija Unije pretrpjela tijekom RIP-a.
3.3. Kretanje potrošnje Unije
(144)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 97., potrošnja Unije smanjila se za 21 % između 2008. i 2009., što je dovelo do smanjenja prodaje industrije Unije u Uniji za 25 % tijekom tog razdoblja. Nakon 2009. potrošnja Unije značajno je narasla za oko 8 000 tona, dok se obujam dampinškog uvoza povećao za oko 9 000 tona tijekom istog razdoblja, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 106. Ukupni rast tržišta Unije između 2009. i RIP-a apsorbirao je dampinški uvoz, a prodaja u Uniji industrije Unije ostala je na vrlo niskoj razini iz 2009.
(145)
Zainteresirane stranke tvrdile su da je važan uzrok štete bila kriza na španjolskom građevinskom tržištu koja je navodno snažno utjecaja na španjolsko trgovačko društvo ATUSA koje je ujedno i jedan od glavnih podnositelja pritužbe. No, ATUSA najviše prodaje državama članicama EU-a i stvarni utjecaj španjolske građevinske krize bio je ograničen na njihovu prodaju u Španjolskoj koja nikada nije činila većinu njihove prodaje. Nadalje, slika štete jasna je u pogledu obje skupine trgovačkih društava u uzorku, ukupnosti podnositelja pritužbe kao i sveukupne industrije Unije. U svakom slučaju, analiza štete nije bila ograničena na rezultate jednog proizvođača u Uniji ili jednog nacionalnog tržišta, već se odnosila na cjelokupnu industriju Unije.
(146)
Zainteresirane stranke također su tvrdile da šteta uzrokovana negativnim razvojem potrošnje Unije nije uzrokovana dampinškim uvozom, već učincima zamjene. U tom pogledu napominje se da je negativni razvoj potrošnje u Uniji mogao prouzročiti štetu proizvođačima u Uniji. Štetu je pak pogoršalo stabilno povećanje dampinškog uvoza na sve manjem tržištu. Kako je gore navedeno, nedavni oporavak potrošnje Unije isključivo je bio od koristi za dampinški uvoz, pri čemu proizvođači iz Unije nisu uspjeli povećati svoj prodajni obujam.
3.4. Strukturni problemi proizvođača u Uniji
(147)
Zainteresirane stranke tvrdile su da činjenica da je Georg Fischer (GF) nastavio biti profitabilan unatoč višim cijenama dok su kod ostalih proizvođača iz Unije izostali zadovoljavajući rezultati ukazuje na strukturne probleme nastale zbog štete koju je pretrpjela industrija Unije, a ne zbog dampinškog uvoza. No, GF je također pretrpio negativni utjecaj, izgubio tržišni udio i dio profitne marže. Zaposlenost je pala, baš kao i proizvodnja. Dakle, argument da GF nije pretrpio štetu ne može se prihvatiti.
(148)
Nadalje, svi proizvođači iz Unije, uključujući GF, podlijegali su pritisku na cijene koji je vršio dampinški uvoz.
(149)
Slično tome, zainteresirane stranke tvrdile su da, s obzirom na to da je Berg Montana, bugarsko ovisno društvo grupacije ATUSA, također nastavilo biti profitabilno, ukazuje na to da su ostali razlozi osim dampinškog uvoza uzrokovali štetu. No, i na društvo Berg Montana negativno je utjecao kineski uvoz: proizvodnja i iskorištenost kapaciteta značajno se smanjila, baš kao i zaposlenost. S obzirom na to da je većina prodaje koju je ostvarilo društvo Berg Montana bila povezanim trgovačkim društvima grupacije ATUSA, izolirani pogled na profitabilnost društva Berg Montana bez promatranja financijskog rezultata ukupne grupacije nije prikladan s obzirom na to da na profitabilnost društva Berg Montana utječu transferne cijene - a sveukupno gledajući grupacija ATUSA bilježi gubitke. Dakle, argument da društvo Berg Montana nije pretrpjelo štetu ne može se prihvatiti.
(150)
Može se tvrditi da je pad od 9 % u produktivnosti rada između 2008. i RIP-a, kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 127., znak strukturnog problema. No, taj pad se dogodio u razdoblju tijekom kojeg je industrija Unije smanjila sveukupnu radnu snagu za 36 % i proizvodnju za 41 %. Ta smanjenja pokazuju da su proizvođači iz Unije stalno bili prisiljeni usklađivati svoje poslovanje s pritiskom tržišta koji je proizlazio iz dampinškog uvoza i privremeno slabije potražnje. U svjetlu tog lošeg gospodarskog okruženja, smanjenje produktivnosti rada od 9 % može se smatrati dosta umjerenim.
4. Zaključak o uzročnosti
(151)
Zaključak je da je gornja analiza pokazala da se uvoz iz dvije dotične zemlje povećao u pogledu količina i dobio značajni tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, te povećane količine koje su ušle na tržište Unije po dampinškim cijenama značajno su snižavale cijene industrije Unije.
(152)
Analizirani su i ostali čimbenici koji su mogli prouzročiti štetu industriji Unije. U tom pogledu utvrđeno je da se ne čini da su uvoz iz trećih zemalja, realizacija izvoza industrije Unije i razvoj potrošnje u Uniji takve prirode da bi se mogla prekinuti uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
(153)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz NRK-a i Tajlanda prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodna napomena
(154)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitalo se postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije bilo u interesu Unije. U tu svrhu i u skladu s člankom 21. stavkom 1. Osnovne uredbe, vjerojatni utjecaj mogućih mjera na sve uključene stranke, kao i vjerojatne posljedice nepoduzimanja mjera, razmotreni su na temelju svih dostavljenih dokaza.
2. Industrija Unije
(155)
Svi poznati proizvođači iz Unije podržavaju uvođenje antidampinških mjera. Podsjeća se da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje te da je utjecaj bio posebno jak na pokazatelje štete koji se odnose na proizvodni i prodajni obujam te tržišni udio kao i financijske rezultate industrije Unije poput profitabilnosti i povrata investicije.
(156)
Ako se uvedu mjere, očekuje se da će se sniženje cijena i gubitak tržišnog udjela ublažiti i da će se prodajne cijene industrije Unije početi oporavljati, što će dovesti do značajnog poboljšanja financijskog stanja Unije.
(157)
S druge strane, ako se ne uvedu antidampinške mjere, vjerojatno je da bi se pogoršanje tržišta industrije Unije i njezinog financijskog stanja nastavilo. U tom scenariju industrija Unije izgubila bi daljnji tržišni udio jer ne može slijediti tržišne cijene koje je postavio dampinški uvoz iz dvije dotične zemlje. Vjerojatni učinci doveli bi do daljnjih rezova u proizvodnji i zatvaranja proizvodnih pogona u Uniji, što bi dovelo do značajnog gubitka radnih mjesta.
(158)
Uzimajući u obzir gore navedene čimbenike, privremeno se zaključuje da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera bilo u interesu industrije Unije.
3. Uvoznici
(159)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 31., 32 nepovezana uvoznika surađivala su u ispitnom postupku i njihov uvoz činio je oko 45 % ukupnog uvoza iz dvije dotične zemlje. Općenito, uvoznici se protive uvođenju antidampinških mjera. No, u većini slučajeva čini se da bi utjecaj mjera bio ograničen. U mnogim slučajevima dotični proizvod čini manji dio ukupnog poslovanja uvoznikâ. Također, neki su uvoznici već nabavili temperirani pribor s navojem iz drugih izvora, a uvoznici koji trenutačno nabavljaju samo iz dvije dotične zemlje također mogu prijeći na ostale izvore, uključujući industriju Unije. Na temelju toga privremeno se zaključuje da uvođenje privremenih mjera neće imati naknadne negativne učinke na interes uvoznika.
4. Korisnici
(160)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 18., temperirani pribor s navojem uglavnom se koristi u sustavima za plin, vodu i grijanje u stambenim i nestambenim zgradama. Kao takvi, korisnici temperiranog pribora s navojem su vodoinstalateri. U ovom ispitnom postupku nisu surađivali korisnici niti udruženja potrošača. Također, vrijednost temperiranog pribora s navojem čini samo manji dio ukupnog troška plina, vode ili instalacija za grijanje. Na temelju toga privremeno se zaključuje da uvođenje privremenih mjera neće imati naknadne negativne učinke na interes korisnika.
(161)
Sve u svemu, kada se uzme u obzir cjelokupni utjecaj antidampinških mjera, pozitivni učinci na industriju Unije očito poništavaju moguće negativne utjecaje na druge interesne skupine. Dakle, privremeno se zaključuje da antidampinške pristojbe nisu u suprotnosti s interesima Unije.
5. Aspekti konkurentnosti
(162)
Zainteresirane stranke tvrdile su da bi u slučaju uvođenja antidampinških mjera moglo doći do duopola na tržištu Unije kojim bi dominirala dva glavna podnositelja pritužbe ATUSA i GF. U tom pogledu treba najprije navesti da je trenutačni tržišni udio te dvije grupacije razmjerno nizak, čime navodni „duopol” dobiva razmjerno umjereni tržišni udio od oko 30 %. To treba usporediti s tržišnim udjelom dvije dotične zemlje koji iznosi 52,7 %, dok uvoz iz ostalih trećih zemalja također predstavlja tržišni udio od 8,4 %. Drugi proizvođači iz Unije također drže tržišni udio od 7,5 %.
(163)
Nadalje, svrha antidampinških pristojbi nije zabrana cjelokupnog uvoza, već ponovno uspostavljanje ravnomjernih tržišnih uvjeta. Treba napomenuti da prethodne mjere na snazi između 2000. i 2005. nisu zaustavile uvoz. Baš suprotno, NRK je izvozio veće količine u 2002., 2003. i 2004. nego prije uvođenja mjera antidampinške pristojbe od 49,4 %. Sve u svemu, prisutnost značajnog broja dionika na tržištu Unije ukazuje na to da je rizik od nekonkurentnog duopola na tržištu Unije nizak.
6. Zaključak o interesu Unije
(164)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz temperiranog pribora s navojem podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda.
H. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(165)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, treba uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz iz dvije dotične zemlje.
(166)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije.
(167)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti proizvođačima iz Unije da pokriju troškove proizvodnje i da ostvare dobit prije oporezivanja koju proizvođač te vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(168)
U prethodnom ispitnom postupku vezanom uz isti proizvod, ta objektivna dobit utvrđena je na razini od 7 % (9). S obzirom na to da su proizvođači u Uniji iz uzorka mogli postići sličnu dobit na početku razmatranog razdoblja, nema pokazatelja da je ta profitna marža i dalje objektivna.
(169)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda proizvođača iz Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrojem gore navedene profitne marže od 7 % i troška proizvodnje.
(170)
Potrebno povećanje cijena zatim je određeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji industrija Unije prodaje na tržištu Unije. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
2. Privremene mjere
(171)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda na razini nižoj od utvrđenih marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(172)
S obzirom na visoku razinu suradnje kineskih i tajlandskih proizvođača izvoznika, pristojba za sva ostala trgovačka društva za obje zemlje postavljena je na razinu najviše pristojbe koja se uvodi za trgovačka društva u uzorku ili koja surađuju u ispitnom postupku iz predmetne zemlje. Pristojba svih ostalih trgovačkih društava primijenit će se na ona trgovačka društva koja nisu surađivala u ispitnom postupku.
(173)
Za kineska trgovačka društva koja surađuju u uzorku navedena u Prilogu stopa privremene pristojbe određuje se na razini ponderiranog prosjeka stope trgovačkih društava u uzorku.
(174)
Predložene stope privremenih antidampinških pristojbi su sljedeće:
Narodna Republika Kina
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Stopa pristojbe
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Sva ostala trgovačka društva
67,8 %
Tajland
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Stopa pristojbe
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Sva ostala trgovačka društva
39,7 %
(175)
Gore navedene antidampinške mjere privremeno se utvrđuju u obliku pristojbi ad valorem.
(176)
Stope antidampinških pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbi (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(177)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (10) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(178)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina pristojbe za sva ostala trgovačka društva ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(179)
Međutim, u slučaju Tajlanda potonja se trgovačka društva pozivaju, kada ispune uvjete iz drugog odlomka članka 11. stavka 4. Osnovne uredbe, da predaju zahtjev za reviziju prema tom članku kako bi se njihova situacija pojedinačno ispitala.
I. ZAVRŠNA ODREDBA
(180)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u Uredbi, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojbe za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Privremena antidampinška pristojba uvodi se na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Narodna Republika Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Okrug Yutian
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - Okrug XuShui
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Okrug Taigu
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Okrug Yutian
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - Hongqiao, Okrug Yutian
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - selo Nanyang, Taigu
42,3 %
B346
Sva ostala trgovačka društva
67,8 %
B999
Tajland
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Sva ostala trgovačka društva
39,7 %
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu pojedinosti na kojim se temelje bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 14. studenoga 2012.