РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 март 2014 година
относно държавна помощ SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) приведена в действие от Гърция за Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
(нотифицирано под номер С(2014) 1818)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/539/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
В контекста на програмата си за икономическо приспособяване Гърция предприе програма за приватизация (2). Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. („Larco“) беше определено като държавно дружество, което да бъде приватизирано.
(2)
През март 2012 г. Hellenic Republic Asset Development Fund („HRADF“) (3) уведоми Комисията за предложената приватизация на Larco. За да се изясни дали в контекста на проекта за приватизация биха могли да възникнат въпроси относно държавна помощ, през април 2012 г. Комисията откри ex officio процедура и предприе извършването на предварителна оценка.
(3)
В контекста на тези обсъждания, от отговора на гръцките органи на въпросник на 16 март 2012 г. стана ясно, че Larco вече се е възползвало от държавни мерки. Комисията поиска допълнителна информация с електронни писма от 18 април 2012 г., 24 април 2012 г., 5 юли 2012 г., 22 август 2012 г. и 7 декември 2012 г. и с писма от 4 май 2012 г. и 14 януари 2013 г., на които гръцките органи отговориха на 20 април 2012 г., 26 април 2012 г., 3 октомври 2012 г., 13 ноември 2012 г., 15 ноември 2012 г., 7 декември 2012 г., 24 декември 2012 г. и 18 януари 2013 г. Срещи между службите на Комисията и представители на гръцките органи се проведоха на 30 април 2012 г. и 11 септември 2012 г. в Атина и на 25 януари 2013 г. в Брюксел.
(4)
С писмо от 6 март 2013 г. („решението от 6 март 2013 г.“) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108 параграф 2 от Договора, по отношение на някои мерки за помощ, описани в точка 2.2 по-долу („официална процедура по разследване“).
(5)
Решението от 6 март 2013 г. беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията покани гръцките органи и заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на мерките за помощ.
(6)
Комисията получи мнението на гръцките органи на 30 април 2013 г. Тя не получи мнения от заинтересовани страни.
(7)
С електронно писмо от 21 януари 2014 г. гръцките органи уведомиха Комисията, че са съгласни решението да бъде прието на английски език.
2. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ ЗА ПОМОЩ
2.1. Получател на помощта
(8)
Дружеството Larco е специализирано в добива и преработването на латеритна руда, добива на лигнитни въглища и производството на фероникел и вторични продукти. Дейностите му включват проучване, разработване, добив и топене на руда и търговия на свои продукти в целия свят. Larco е един от най-големите производители на фероникел в света. През 2012 г. в предприятието работят 960 служители, подари което то се определя като голямо предприятие (5).
(9)
В началото на официалната процедура по разследване 55,2 % от акциите на Larco са собственост на гръцката държава чрез HRADF, 33,4 % на Националната банка на Гърция АД („NBG“, частна финансова институция) и 11,4 % на Public Power Corporation S.A. („PPC“, завареният производител на електроенергия в Гърция, в което държавата е мажоритарен акционер).
(10)
Larco управлява завод за топене в Ларимна, Централна Гърция. Освен това Larco притежава права за добив на различни места в Гърция в четири обекта с концентрация на мини: мините Agios Ioannis (близо до Ларимна), мините Evia, мините Kastoria и мината за лигнитни въглища Servia.
(11)
Larco е учредено през 1989 г. като ново корпоративно дружество след ликвидацията на Hellenic Mining and Metallurgical S.A. в Ларимна („старо дружество Larco“). Старото дружество Larco все още е в процес на ликвидация, но неговите активи бяха прехвърлени на Larco заедно със съответните пасиви през 1989 г. Следователно старото дружество Larco е кредитор на Larco.
2.2. Описание на мерките
2.2.1. Мярка 1: несъбиране на дълг към Министерството на финансите
(12)
През април 1998 г. е постигнато споразумение за уреждане на дълговете между Larco и неговите основни кредитори, а именно старото дружество Larco, PPC и гръцката държава. Съгласно споразумението от 1998 г. задълженията на Larco към тези кредитори е трябвало да се обслужват при годишен лихвен процент от 6 %. Дългът към гръцката държава обаче е останал непроменен или е нараснал слабо поне от 2004 г. насам (6), а дългът към PPC и старото дружество Larco е изплатен или е намалял (7).
(13)
Следователно се оказва, че държавата е третирала кредита си за Larco по различен начин от другите двама кредитори.
2.2.2. Мярка 2: държавна гаранция от 2008 г.
(14)
На 22 декември 2008 г. държавата е предоставила гаранция за заем в размер на 30 млн. EUR от банка ATE за Larco. Гаранцията е покривала 100 % от заема за период до 3 години и е била с годишна гаранционна премия от 1 %.
2.2.3. Мярка 3: увеличение на капитала през 2009 г.
(15)
През 2009 г., предвид отрицателната стойност на собствения капитал, Съветът на директорите на Larco е предложил, а трите акционера са одобрили увеличение на дяловия капитал в размер на 134 млн. EUR. Единствено гръцката държава обаче е упражнила правата си изцяло, докато NBG е упражнила правата си частично, а PPC изобщо не е участвало в увеличението на дяловия капитал. В увеличението на дяловия капитал не са участвали нови акционери.
(16)
Действителното увеличение на дяловия капитал е възлизало едва на 65,5 млн. EUR, като държавата е участвала с приблизително 45 млн. EUR (69 % от цялата сума на капиталовата инжекция), а NBG - с 20,5 млн. EUR (31 %). Въпреки лошото финансово състояние на Larco изглежда увеличението на дяловия капитал не се е основавало на план за преструктуриране, целящ възстановяване на жизнеспособността на дружеството, и се оказва, че NBG е отписала счетоводната стойност на дружеството, „тъй като групата не предвижда възстановяване на счетоводната стойност на инвестицията, като се има предвид, че дружеството изпитва сериозни финансови затруднения“ (8) (вж. съображение 45 от решението от 6 март 2013 г.).
2.2.4. Мярка 4: държавна гаранция от 2010 г.
(17)
На 10 май 2010 г. държавата е предоставила гаранция за покритие на гаранционно писмо, което NBG да предостави на Larco за сума в размер на приблизително 10,8 млн. EUR. Гаранцията е покривала на 100 % гаранционното писмо и е била с неограничен срок и годишна гаранционна премия от 2 %.
2.2.5. Мярка 5: гаранционни писма вместо авансово плащане на данъчна глоба през 2010 г.
(18)
През 2010 г. гръцките данъчни органи са извършили одит на финансовите отчети на Larco и не са приели счетоводното отчитане на някои загуби, свързани с договори за хеджиране за цената на никела. В резултат на неправилното отчитане на загубите е наложена данъчна глоба от 190 млн. EUR (9).
(19)
В последствие Larco е оспорило налагането на данъчната глоба пред гръцките съдилища. Според гръцкото право (10) дружество, което дължи данъчната глоба, следва да извърши авансово плащане в размер на 25 % от въпросната сума, за да има право да оспори налагането на данъчна глоба в съда (в настоящия случай 25 % се равнява на 47 млн. EUR).
(20)
В случая с Larco обаче гръцкият административен съд е взел решение да облекчи дружеството от задължението за авансово плащане на 25 % от данъчната глоба, като го е заместил със задължението да депозира гаранционни писма в размер само на 1,5 млн. EUR.
2.2.6. Мярка 6: държавни гаранции от 2011 г.
(21)
На 30 декември 2011 г. държавата е предоставила две гаранции за два заема в размер на 20 млн. EUR и 30 млн. EUR от банка ATE. Падежът на единия от тях (за 20 млн. EUR) е настъпил към момента на предоставяне на гаранцията. Гаранциите са осигурявали 100 % покритие и са били с годишна премия от 1 %.
2.3. Основания за откриване на официалната процедура по разследване
(22)
В решението от 6 март 2013 г. (съображения 18-25) Комисията достигна до предварителното заключение, че Larco може да се счита за дружество в затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране (11) от 2007 г. насам. При тези обстоятелства Комисията достигна до предварителното заключение, че всичките шест мерки представляват държавна помощ, и изрази съмнения по отношение на тяхната съвместимост с вътрешния пазар.
(23)
Ако установените мерки са представлявали държавна помощ, те може да са били предоставени в нарушение на задълженията за уведомяване и непредприемане на действия, установени в член 108, параграф 3 от Договора.
3. МНЕНИЕ НА ГЪРЦИЯ
3.1. Предприятие в затруднение
(24)
В мнението си в рамките на официалната процедура по разследване гръцките органи заявиха, че Larco не е било предприятие в затруднение през 2008 г. и 2009 г., тъй като отчетените загуби са се дължали на намаление на световните цени на фероникела през тези години. Според гръцките органи Larco е предприятие в затруднение едва от 2010 г. насам.
3.2. Мярка 1: несъбиране на дълг към Министерството на финансите
(25)
Гръцките органи заявиха, че кредитът от държавата за Larco не е свързан с държавни ресурси, тъй като първоначално е бил частен кредит, предоставен от Организацията за преструктуриране на предприятията АД („OER“). Когато OER е ликвидирана, съгласно закон 2741/1999 всички нейни вземания са прехвърлени на държавата.
(26)
Освен това те обясниха, че споразумението за уреждане на дълговете от 1998 г. съдържа специфични правила за третирането и събирането на непогасения дълг, което да се извършва в края на всяка финансова година, както следва:
а)
ако Larco е реализирало печалби през финансовата година, на кредиторите първо ще се изплаща начислената лихва (6 % годишно), преди изплащането на главницата по дълга;
б)
след всяко изплащане на лихви Larco ще задържа известна сума от печалбите за инвестиции;
в)
след прилагането на букви а) и б) всяка оставаща печалба по сметките на Larco ще се разпределя пропорционално за кредиторите на Larco.
(27)
Ако Larco не е реализирало печалби след 1999 г., кредиторите са имали правото да изискат изплащане на техния дълг чрез различни средства, например насрещна престация за дължимото плащане, капитализиране на дълга и т.н. Кредиторите обаче не са имали правото на принудително изпълнение по непогасения дълг, например изземване на активите на дружеството или принудително започване на процедура по несъстоятелност срещу дружеството.
(28)
До 2003 г. кредиторите са получили начислените лихви съгласно договореностите. През периода 2004-2007 г. Larco не е реализирало печалби и поради това не е имало изплащане на начислените лихви. През 2007 г. PPC е сключило с Larco одобрен от всички кредитори договор за суровини, съгласно който Larco осигурява лигнит за PPC, като така дългът е съответно намален. Дългът към PPC е изплатен окончателно през 2011 г.
(29)
Администрацията на старото дружество Larco е полагала усилия за събирането на дълга чрез съдебни средства и изглежда известни суми вече са били платени. До 2011 г. старото дружество Larco е събрало 5 млн. EUR от непогасения дълг съгласно споразумението от 1998 г. Тъй като старото дружество Larco също е имало дългове към гръцката държава, тя е събрала пълния размер на тези 5 млн. EUR.
(30)
Що се отнася до прекия дълг на Larco към гръцката държава, тя редовно е изпращала на Larco фактури за годишния размер на дълга, включително за годишната начислена лихва.
(31)
Във връзка с това гръцките органи заявиха, че дългът, произтичащ от споразумението от 1998 г., не може да бъде свързан с държавни ресурси и че във всеки случай не е налице избирателно предимство в полза на Larco.
3.3. Мярка 2: Държавна гаранция от 2008 г.
(32)
Гръцките органи се позоваха на известието относно гаранциите (12), и по-специално на точка 3.2 от него, съдържаща условията, при които Комисията може да изключи съществуването на държавна помощ при индивидуална гаранция. Според гръцките органи:
а)
Larco не е било дружество в затруднение към момента на предоставяне на гаранцията;
б)
размерът на гаранцията е можело да бъде изчислен правилно при предоставянето ѝ;
в)
гаранцията е предоставена за обезпечение на дълг (облигационен заем) и поради това е можело да надвишава 80 % от неизплатения заем;
г)
премията от 1 %, платена за гаранцията, е била на съобразена с пазара цена, отразяваща финансовото положение на Larco.
(33)
Във връзка с това гръцките органи заявиха, че гаранцията от 2008 г. не представлява държавна помощ.
(34)
Гръцките органи поясниха, че мярка 2 е предоставена по силата на Решение на Министерския съвет YA 2/93378/0025 от 22 декември 2008 г. и е покрила точната сума от 30 000 000 EUR.
3.4. Мярка 3: увеличение на капитала от 2009 г.
(35)
Гръцките органи заявиха, че участието на държавата в увеличението на капитал е имало за цел да се защити стойността на дружеството с оглед на предстоящата му приватизация и с цел да се приложи план за преструктуриране. В решението си държавата е взела предвид потенциалния растеж на Larco, стойността на активите му и общото положение на пазара за фероникел, както и мерките за преструктуриране и съкращаване на разходите.
(36)
Участието на NBG в увеличението на капитала е било в размер на 31 %. За разлика от държавата NBG е решила да упражни правата си само частично. Гръцките органи заявиха, че целта на NBG е била да запази известен контрол над дружеството и поради това действията ѝ не следва да се разглеждат като липса на доверие в бъдещето на Larco. Действително NBG е намалила акционерното си участие в Larco до минималното равнище, изисквано съгласно гръцкото законодателство, за да може да има право на вето над някои важни решения в Съвета на директорите.
(37)
Третият акционер, PPC, е взел категорично решение да не участва в увеличението на капитала, като е преценил, че акционерното му участие ще бъде сведено до незначително. Гръцките органи заявиха, че PPC не е участвало, тъй като намерението му е било да позволи на държавата да притежава по-голям мажоритарен дял с оглед на приватизацията на дружеството.
(38)
В заключение гръцките органи заявиха, че държавата е действала като инвеститор в условията на пазарна икономика и че следователно увеличението на капитала от 2009 г. не е представлявало държавна помощ.
(39)
По отношение на датата на внасяне на капитал гръцките органи не предоставиха окончателна информация. Протоколът от акционер показва, че на 15 април 2009 г. гръцката държава е осигурила 15 000 000 EUR за увеличението на капитала по силата на документ Οικ2/27694/0025 на Министерството на финансите във връзка с общото участие на държавата в увеличението на акционерния капитал, което е възлизало на 44 999 999,40 EUR. Финансовият отчет на Larco от 2009 г. показва, че решението за увеличение на капитал е взето на 14 май 2009 г., но не се изяснява кога е извършено действителното внасяне на новия капитал.
3.5. Мярка 4: държавна гаранция от 2010 г.
(40)
Гръцките органи обясниха, че в контекста на споразумението от 1998 г. старото дружество Larco е започнало съдебни процедури за изплащането на дълга на Larco и са последвали няколко съдебни решения и решения за отмяна, inter alia, по отношение на дълг в размер на приблизително 10,5 млн. EUR (13).
(41)
В контекста на жалба на Larco и поради опасността от невъзстановими щети Върховният съд на Гърция е взел решение за преустановяване на плащането на дълг в размер на приблизително 10,5 млн. EUR до издаването на окончателното решение на съответния съд. Преустановяването е било разрешено, при условие че Larco предостави на старото дружество Larco гаранционно писмо за стойността на преустановеното плащане. NBG предостави на Larco гаранционното писмо за приблизително 10,8 млн. EUR (10,5 млн. EUR от първоначално оспорения дълг + 0,3 млн. EUR за съдебни такси и разходи). Гаранционното писмо от своя страна е било покрито от държавна гаранция за цялата сума с годишна премия от 2 % за неограничен срок.
(42)
Гръцките органи обясниха, че мярката е предоставена от държавата в качеството ѝ на акционер с намерението да изпълни условията за преустановяването и да защити инвестициите си от обявяване на просрочване на плащания по дългове. В противен случай преустановяването не би било приложимо и старото дружество Larco би имало правото да изиска събирането на дълга, евентуално чрез изземване на активи на Larco. След това би могло да се обяви несъстоятелността на Larco. Според гръцките органи NBG не би предоставила гаранционното писмо без държавната гаранция.
(43)
Гръцките органи поясниха, че мярка 4 е била предоставена по силата на решение на Министерския съвет YA 2/923/0025 от 10 май 2010 г. и е покрила точната сума от 10 510 824,95 EUR и 310 000 EUR за съдебни такси и разходи, възлизащи общо на 10 820 824,95 EUR.
3.6. Мярка 5: гаранционни писма вместо авансово плащане на данъчна глоба през 2010 г.
(44)
Гръцките органи разясниха, че въпросната мярка се е отнасяла за допълнителен данък, а не за данъчна глоба. Допълнителният данък е бил наложен, тъй като данъчните органи не са приели, че загубите, произтичащи от договорите за хеджиране, следва да се приспадат от нетните приходи на Larco, както твърди Larco. Гръцките органи изясниха също, че съдът е поискал от Larco да предостави гаранционни писма за общо 4,7 млн. EUR.
(45)
Гръцките органи представиха доказателства, че Larco е било упълномощено да замести авансовото плащане на допълнителния данък чрез гаранционни писма въз основа на обща правна разпоредба. В съдебното решение, позволяващо на Larco да замести авансовото плащане на допълнителния данък чрез гаранционни писма в съответствие с националното законодателство (14), е приложен сравнителен тест, като са взети под внимание ползите за кредитора (държавата) и жизнеспособността на длъжника (Larco) и така е взето решение за временното преустановяване на задължението за авансово плащане на 47 млн. EUR (т. е. 25 % от допълнителния данък), заместено с гаранционни писма за общо 4,7 млн. EUR. Това преустановяване е трябвало да се прилага до издаването на окончателното решение по отношение на възражението, предявено от Larco срещу държавата за налагането на допълнителния данък.
(46)
Освен това гръцките органи заявиха, че решенията на националните съдилища не могат да бъдат приписани на държавата.
(47)
Гръцките органи обясниха също, че въпреки временното преустановяване на практика държавата е обезсмислила финансовото въздействие от това преустановяване чрез компенсиране на допълнителния данък, дължим от Larco, със суми, които държавата дължи на Larco, например подоходен данък или възстановяване на ДДС. Това е било позволено съгласно прието неотдавна законодателство за ускоряване на събирането на данъци в Гърция.
(48)
Следователно изглежда държавата в действителност вече е събрала най-малко 16,1 млн. EUR от дължимата сума във връзка с авансово плащане на допълнителния данък, наложен на Larco.
3.7. Мярка 6: държавни гаранции от 2011 г.
(49)
Гръцките органи поясниха, че не е просрочен нито един от двата заема, за които са предоставени гаранциите. Заемът от 20 млн. EUR е бил предоставен от банка ATE като рефинансиране на по-стар заем от 20 млн. EUR, който е просрочен.
(50)
Гръцките органи заявиха, че за двете държавни гаранции не са използвани държавни ресурси, тъй като държавата е дължала 60 млн. EUR на Larco от възстановяване на ДДС. Следователно в случай на иск за изплащане по гаранциите сумите биха могли да компенсират непогасения дълг от държавата.
(51)
Освен това органите твърдят, че ако мярката действително е представлявала помощ, тя следва да се счита за съвместима с вътрешния пазар, тъй като е отговаряла на условията от Временната рамка (15) и съответната временна схема на Гърция за гарантиране на заеми („временна гаранционна схема“) (16). По-специално органите считат, че освен факта, че Larco е било предприятие в затруднение към момента на предоставяне на мярката, другите условия на схемата са били изпълнени:
а)
Larco е било голямо дружество;
б)
заемът от 30 млн. EUR е бил инвестиционен заем, а заемът от 20 млн. EUR е бил заем за рефинансиране на по-стар заем, отпуснат за инвестиционни цели;
в)
гаранциите са били предоставени преди края на 2011 г.;
г)
общата стойност на двата гарантирани заема е надвишавала годишната стойност на разходите за заплати на Larco само с 3 млн. EUR;
д)
гаранциите са покривали 100 % от заема, но подобна мярка е била единствената възможност за достъп на Larco до финансиране поради специфичното състояние на гръцката икономика;
е)
гаранциите са включвали годишна премия от 1 %, която следва да се счита за пазарна премия.
(52)
И накрая, гръцките органи заявиха, че ако Комисията е достигнала до заключението, че мярката представлява помощ и че не са били изпълнени условията на временната гаранционна схема, мярката е следвало да се счита за помощ за оздравяване. Такава помощ е следвало да се счита за нотифицирана, тъй като Комисията е била уведомена за мярката в отговора на въпросника от 16 март 2012 г., когато тя е била в етапа на ex-officio предварително разследване.
(53)
Според гръцките органи помощта е отговаряла на изискванията на Насоките за оздравяване и преструктуриране, тъй като:
а)
е представлявала помощ за осигуряване на ликвидност под формата на гарантиране на заеми;
б)
е била оправдана въз основа на сериозните социални затруднения и не е имала неблагоприятно въздействие върху други държави членки;
в)
гръцките органи са изготвяли план за преструктуриране в сътрудничество с Комисията;
г)
е била ограничена до размера, необходим за поддържането на стопанската дейност на предприятието за ограничен период от време;
д)
е отговаряла на условието „един път, последен път“, тъй като в миналото на Larco не е предоставяна помощ за оздравяване или преструктуриране;
е)
Larco е представило на държавата бизнес план, в който се обосновава необходимостта от финансирането в размер на 30 млн. EUR за инвестиции.
(54)
Гръцките органи поясниха, че мярка 6 е предоставена по силата на i) решение на Министерския съвет YA 2/95156/0025 от 30 декември 2011 г. по отношение на точната сума от 30 000 000 EUR и ii) решение на Министерския съвет YA 2/95161/0025 от 30 декември 2011 г. за точната сума от 20 000 000 EUR.
4. ОЦЕНКА
(55)
В настоящото решение като предварителен аспект се разглежда въпросът дали Larco е дружество в затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране. Впоследствие в решението ще бъде оценено дали разгледаните мерки представляват държавна помощ за Larco по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и, накрая, дали тази помощ може да бъде съвместима с вътрешния пазар.
4.1. Затруднения за Larco
(56)
В решението от 6 март 2013 г., и по-специално в съображения 18-25 от него Комисията достигна до предварителното заключение, че Larco е било предприятие в затруднение към момента на предоставяне на разглежданите шест мерки. Основните финансови данни на Larco в периода 2007-2011 г. са представени в таблицата:
Основни финансови данни на Larco за периода 2007 г. - юни 2012 г. (в млн. EUR)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
Първо полугодие на 2012 г. (17)
Оборот
549,3
284
98,8
239
311
154,6
Печалба преди данъчно облагане
23
- 116
- 105
6,4
6,5
- 12,2
Регистриран капитал
163,8
163,8
109
109
109
109
Собствен капитал
104
- 0,4
- 35
- 31
- 26
- 39
Обща стойност на дълг
141,2
230,1
233,9
261,8
262,7
326,0
Дълг/собствен капитал (коефициент)
1,3
- 575,0
- 6,6
- 8,3
- 10,1
- 8,4
(57)
Точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране гласи, че дружество с ограничена отговорност се счита за предприятие в затруднение, „когато първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Това отразява предположението, че предприятие, което претърпява значителна загуба на своя регистриран капитал, няма да бъде в състояние да се справи със загуби, които почти със сигурност ще го принудят да преустанови дейността си в кратък или дългосрочен период от време (както се посочва в точка 9 от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
(58)
Освен това съгласно точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, „когато са налице обичайните признаци за предприятие в затруднение като например - нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите.“ Във връзка с това според Общия съд „наличието на отрицателен собствения капитал […] може да се приеме за важен показател, че дадено предприятие е в затруднено финансово положение“ (18).
(59)
Според финансовите отчети на Larco за периода 2007 г. - първо полугодие на 2012 г. регистрираният капитал на дружеството не е намалял с повече от половината. През същия период обаче стойността на собствения капитал на дружеството е станала отрицателна. В предишни случаи Комисията е приемала, че когато стойността на собствения капитал на дадено дружество е отрицателна, това означава, че целият регистриран капитал на това дружество е загубен, и се допуска a priori, че са изпълнени критериите от точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране (19).
(60)
В случая на Larco според Комисията само изглежда, че неговият регистриран капитал не е намалял с повече от половината, тъй като дружеството не е предприело подходящите мерки, както обикновено се предвижда съгласно гръцкото законодателство (20). Целта на тези подходящи мерки е стойността на собствения капитал на дружеството от отрицателна да стане положителна и същевременно да бъде увеличена до адекватно равнище. Такива подходящи мерки могат да бъдат капитализация на загубите или увеличение на капитала, или и двете.
(61)
Във връзка с това Комисията счита, че капитализация на загубите би довела до загуба на целия регистриран капитал на дружеството, тъй като натрупаните загуби са били по-големи от регистрирания капитал. Поради това Комисията счита, че критериите от точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране в случая са били изпълнени от 2008 г. нататък.
(62)
Освен това по отношение на критериите от точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране Larco е отбелязало значително намаление на оборота от 2007 г. до 2009 г. и значителни загуби през 2008 г. и 2009 г. на обща стойност 221 млн. EUR (съответно 116 млн. EUR и 105 млн. EUR). През 2010 г. и 2011 г. дружеството е увеличило оборота и приходите, но тези увеличения не са били достатъчни, за да позволят финансовото възстановяване на Larco. През същия период стойността на собствения капитал на дружеството е останала отрицателна, а дългът му е продължил да нараства. Освен това през първото полугодие на 2012 г. дейностите на Larco отново са започнали да носят загуби.
(63)
Комисията не приема твърдението на гръцките органи, че Larco не е било в затруднение през 2008 г. и 2009 г., тъй като загубите са се дължали на намалената цена на фероникела.
(64)
Първо, фактът, че намалението на цената на фероникела е довело до загуби и е допринесло за затрудненията на Larco, сам по себе си не омаловажава констатацията, че Larco е показало обичайните признаци за предприятие в затруднение. Едно предприятие в добро състояние би следвало да приспособи разходите си към подобни промени в цените, за да избегне загуби.
(65)
Второ, през 2008 г. и 2009 г. предприятието е имало отрицателна стойност на собствения капитал и нарастващ дълг (увеличение от 63 % между 2007 г. и 2008 г.). Въпреки че цената на фероникела и оборотът са се увеличили значително след 2010 г., следващите финансови резултати на Larco показват, че дружеството е продължило да изпитва затруднения. Поради това не може да се направи заключението, че загубите от 2008 г. и 2009 г. са били вследствие единствено на ниските цени на фероникела.
(66)
С оглед на горепосоченото се заключава, че Larco е било дружество в затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране към момента на предоставянето на шестте мерки.
4.2. Наличие на държавна помощ
(67)
В член 107, параграф 1 от Договора се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да била форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(68)
Съгласно установената практика на Комисията и както се потвърждава от съдебната практика, за проверката дали дадена търговска операция между публичен орган и предприятие представлява държавна помощ, следва да се вземе предвид принципът за инвеститор или кредитор в условията на пазарна икономика („ПИПЗ“ или „ПКПИ“) (21). Според този принцип, когато държавата функционира на пазара като стопански оператор, тя трябва да действа като частен участник на пазара. В противен случай може да е налице държавна помощ. Следователно от решаващо значение при оценката за наличие на държавна помощ в дадена търговска операция е дали частен стопански субект би действал по същия начин в подобна ситуация. При прилагането на този принцип неикономическите съображения са неприемливи като обосновка за предоставяне на мерки за помощ.
4.2.1. Мярка 1: несъбиране на дълг към Министерството на финансите
(69)
Въз основа на наличната информация Комисията не може да приеме аргумента на гръцките органи, че кредитът от OER е бил частен кредит. Според гръцкия закон 1386/1983 (член 1) (22) за създаване на OER „OER ще извършва дейност в полза на социалния интерес и под надзора на държавата“. Съгласно член 3 от същия закон държавата е била единственият акционер в OER. Освен това държавата е имала възможността пряко да назначи председателя, както и двама и осемте членове на Съвета на директорите, а непряко още четирима членове. От горепосоченото следва, че ресурсите на OER представляват държавни ресурси и следователно всеки кредит от OER може да бъде приписан на държавата.
(70)
Доказателствата, представени от гръцките органи, показват, че дългът на Larco към OER (впоследствие прехвърлен на държавата) редовно е бил отчитан и фактуриран в съответствие със споразумението за уреждане на дълговете от 1998 г. Част от дълга е събран, когато рентабилността на дружеството е позволявала това. В този период Larco е предприело инвестиции, които са намалили плащанията, но тези инвестиции са били одобрени от всички кредитори. Съгласно споразумението кредиторите са нямали право да изискат принудително изплащане на непогасения дълг.
(71)
С оглед на горепосоченото се заключава, че мярка 1 отговаря на ПКПИ, тъй като държавата като кредитор е действала по начин, сравним с този на частен кредитор, тъй като е използвала всички средства, с които е разполагала, и съобразно договорно одобрената рамка, за да събере своя дълг.
4.2.2. Мярка 2: държавна гаранция от 2008 г.
(72)
Държавните гаранции излагат на риск държавни ресурси, тъй като в случай на иск за изплащане по гаранциите плащането се извършва чрез държавния бюджет. Освен това всяка гаранция, за която не се получава подходящо възнаграждение, води до загуба на финансови средства за държавата. Следователно критерият за държавни ресурси и приписване на държавата е изпълнен за тази мярка и това не се оспорва от гръцките органи.
(73)
Комисията не приема аргумента на гръцките органи, че условията от точка 3.2. от известието относно гаранциите са изпълнени. Комисията е установила, че Larco е било дружество в затруднение през 2008 г. Освен това годишната гаранционна премия от 1 % не може да се счита за отразяваща риска от неизпълнение по гарантираните заеми предвид значителните финансови затруднения на Larco, и по-специално неговия висок коефициент на дълг спрямо собствен капитал.
(74)
Комисията счита, че разумен кредитор в условията на пазарна икономика не би предоставил гаранция на Larco при тези условия. Тъй като мярката е била предоставена избирателно на Larco, Комисията заключава, че държавната гаранция от 2008 г. е предоставила избирателно предимство на получателя.
(75)
Larco извършва дейност в сектор, в който се търгуват продукти между държавите членки, а самото предприятие изнася по-голямата част от продукцията си в други държави членки. Освен това добив, топене и пречистване на никел се извършват в шест държави членки освен в Гърция, а именно в Австрия, Финландия, Франция (Нова Каледония), Испания, Швеция и Обединеното кралство (23). Търговия с никел се осъществява в почти всички държави членки (24).
(76)
Въпросните мерки позволяват на Larco да продължи да функционира, така че за разлика от други конкуренти с финансови затруднения не е принудено да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от неговите неблагоприятни финансови резултати. Това нарушава конкуренцията, тъй като други предприятия, които работят на същите пазари, трябва да извършват дейност без такава държавна помощ.
(77)
Във връзка с това се заключава, че мярка 2 представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията счита, че помощта се равнява на стойността на гарантирания заем, тъй като е под въпрос дали с оглед на неговите икономически затруднения Larco би намерило финансиране на пазара независимо от условията. С други думи Комисията счита, че Larco е получило предимство, равняващо се на стойността на гарантирания заем, тъй като без държавната гаранция дружеството не би било в състояние да получи това финансиране от пазара.
(78)
Комисията не разполага с информация, която да показва, че гаранцията е била задействана.
4.2.3. Мярка 3: увеличение на капитала от 2009 г.
(79)
Участието на държавата в увеличението на капитала на Larco през 2009 г. е свързано с държавни ресурси и се приписва на държавата. Следователно този критерий е изпълнен и не се оспорва от гръцките органи.
(80)
Комисията не е получила убедителни доказателства от гръцките органи, които да обосноват твърдението им, че държавата е действал като разумен инвеститор в условията на пазарна икономика. Действително протоколът от акционерните събрания, предоставен като доказателство, показва, че на акционерите не е представен план за преструктуриране преди увеличението на капитала, въпреки че Larco е било предприятие в затруднение. Освен това окончателният размер на увеличението на капитала в крайна сметка е бил недостатъчен за покриване на отрицателната стойност на капитала на Larco и следователно не може да се разглежда като мярка, защитаваща стойността на дружеството и подпомагаща неговото преструктуриране.
(81)
По отношение на участието на NBG Комисията припомня пояснението на Съда, че „дори при наличие на значителни частни инвестиции само по себе си съвпадането във времето не може да бъде достатъчно, за да се направи извод за липса на помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕС, без да се вземат предвид другите относими фактически или правни обстоятелства.“ (25).
(82)
В действителност частичното участие на NBG не може да се използва като доказателство за едновременно наличие на държавни и частни акционери, тъй като NBG е била изложена на рискове във връзка с Larco не само като акционер, но и като кредитор. Следователно решението ѝ да участва частично в увеличението на капитала е представлявало средство, чрез което не само да защити стойността на своята инвестиция, но и позицията си на кредитор.
(83)
Освен това държавата вече е била предоставила на Larco държавната гаранция от 2008 г. Следователно съгласно установената съдебна практика участието на държавата в увеличението на капитала от 2009 г. не може да се разглежда изолирано, а трябва да се анализира в контекста на други мерки за помощ (26).
(84)
И накрая, протоколът от общото събрание на акционерите не съдържа аргумента на гръцките органи, че намерението на PPC е било да позволи на държавата да притежава голям мажоритарен дял. Вместо това PPC просто е декларирало, че няма да участва в увеличението на капитала.
(85)
Във връзка с това Комисията счита, че разумен инвеститор в условията на пазарна икономика не би участвал в увеличението на капитала на Larco при тези условия. Тъй като мярката е била предоставена на Larco избирателно, Комисията счита, че участието на държавата в увеличението на капитала от 2009 г. е предоставило на получателя избирателно предимство.
(86)
Поради причините, изложени в съображения 75 и 76 по-горе, мярката може потенциално да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(87)
Следователно се заключава, че мярка 3 представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. След като не се оспорва, че държавата е упражнила изцяло правата си за увеличение на дяловия капитал [неясно], стойността на мярка 3 възлиза на 44 999 999,40 EUR.
(88)
Що се отнася до датата на предоставяне, от протокола от общото събрание на акционерите на 14 май 2009 г. става ясно, че гръцката държава е предоставила 15 000 000 EUR за увеличението на капитала на 15 април 2009 г. (27) във връзка с общото участие на държавата в увеличението на дяловия капитал [неясно], което е възлизало на 44 999 999,40 EUR. Комисията не разполага с информация за датата, на която е предоставена останалата сума от участието на държавата в увеличението на дяловия капитал на дружеството.
4.2.4. Мярка 4: държавна гаранция от 2010 г.
(89)
По същите причини като при мярка 2 критерият за държавни ресурси и приписване на държавата е изпълнен за мярка 4 и това не беше оспорено от гръцките органи.
(90)
Комисията приема, че може да бъде общоприета бизнес практика акционерите да предоставят гаранции при обстоятелства, сходни с настоящия случай. Но тъй като NBG също е била акционер в Larco, Комисията счита, че би било нормално акционерите да поделят пропорционално рисковете, произтичащи от въпросната гаранция. Вместо това държавата е поела целия риск, предоставяйки гаранция за дълг, когато Larco е било предприятие в затруднение и вече е имало нарастващ дълг.
(91)
Що се отнася до мярка 2, условията от точка 3.2 от известието относно гаранциите не са изпълнени и по отношение на тази марка, тъй като не може да се счита, че премия от 2 % отразява риска от неизпълнение от страна на Larco.
(92)
Във връзка с това Комисията счита, че разумен инвеститор в условията на пазарна икономика не би предоставил на Larco гаранция при тези условия. Тъй като мярката е била предоставена на Larco избирателно, Комисията заключава, че тя е предоставила избирателно предимство на получателя.
(93)
Поради причините, изложени в съображения 75 и 76 по-горе, мярката съдържа потенциал да засегна търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(94)
Следователно се заключава, че мярка 4 представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията счита, че размерът на помощта се равнява на стойността на гарантираната сума, тъй като е ясно, независимо от условията, че никой разумен участник на пазара не би гарантирал тази сума за Larco предвид икономическите затруднения на дружеството. С други думи Комисията счита, че Larco е получило предимство, равняващо се на стойността на гарантираната сума, тъй като без държавната гаранция дружеството не би било в състояние да получи гаранция от пазара.
(95)
Комисията не разполага с информация, която да показва, че гаранцията е била задействана.
4.2.5. Мярка 5: гаранционни писма вместо авансово плащане на допълнителен данък през 2010 г.
(96)
Комисията взема предвид поясненията, предоставени от гръцките органи по отношение на фактическите обстоятелства във връзка с мярка 5.
(97)
С оглед на доказателствата, представени от гръцките органи, Комисията приема, че правото на заместване на авансовото плащане на допълнителния данък с гаранционни писма е предоставено на Larco от съда въз основа на обективни критерии, които биха се прилагали по отношение на всяко дружество в подобно положение. Следователно се заключва, че мярка 5 не е предоставила избирателно предимство на Larco.
4.2.6. Мярка 6: държавни гаранции от 2011 г.
(98)
Комисията взема под внимание поясненията, представени от гръцките органи по отношение на фактическите обстоятелства във връзка с мярка 6.
(99)
Комисията не е съгласна с гръцките органи, че мярка 6 не е свързана с държавни ресурси. Първо, както е обяснено по отношение на мярка 2, държавните гаранции излагат на риск държавни ресурси, тъй като в случай на иск за изплащане по гаранциите то се извършва чрез държавния бюджет. Освен това всяка гаранция, за която не се получава подходящо възнаграждение под формата на пазарна премия, води до загуба на финансови средства за държавата. Също така аргументът за неизплатения дълг в размер на 60 млн. EUR за ДДС изглежда противоречи на мнението, представено по отношение на мярка 5, в което гръцките органи твърдят, че законно и преднамерено не са възстановили дължимия ДДС, за да компенсират преустановяването на авансовото плащане на допълнителния данък.
(100)
Поради това Комисията счита, че критерият за държавни ресурси и приписване на държавата е изпълнен по отношение на настоящата мярка.
(101)
Подобно на мерки 2 и 4, условията от точка 3.2 от известието относно гаранциите не са изпълнени и по отношение на настоящата мярка.
(102)
Във връзка с това Комисията счита, че разумен кредитор в условията на пазарна икономика не би предоставил гаранция на Larco при тези условия. Тъй като мярката е била предоставена на Larco избирателно, Комисията заключава, че тя е предоставила избирателно предимство на получателя.
(103)
Поради причините, изложени в съображения 75 и 76 по-горе, мярката може потенциално да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(104)
Следователно се заключава, че мярка 6 представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както по отношение на мярка 2, Комисията счита, че размерът на помощта се равнява на стойността на гарантираните заеми, тъй като е под въпрос дали с оглед на неговите икономически затруднения Larco би намерило финансиране на пазара независимо от условията.
(105)
Комисията не разполага с информация, която да показва, че гаранцията е била задействана.
4.2.7. Заключение относно наличието на държавна помощ
(106)
С оглед на горепосоченото Комисията счита, че мерки 1 и 5 не представляват държавна помощ, а мерки 2, 3, 4 и 6 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(107)
Следователно държавната помощ, съдържаща се в мярка 2, възлиза на 30 000 000 EUR, предоставени на 22 декември 2008 г. Държавната помощ, съдържаща се в мярка 3, възлиза на 44 999 999,40 EUR, но датата(ите) на предоставяне трябва да бъде(ат) изяснена(и) от гръцките органи. Държавната помощ, съдържаща се в мярка 4, възлиза на 10 820 824,95 EUR, предоставени на 10 май 2010 г., а общата стойност на държавната помощ, съдържаща се в мярка 6, възлиза на 50 000 000 EUR (сборът от 30 000 000 EUR и 30 000 000 EUR), предоставени на 30 декември 2011 г.
4.3. Неправомерна помощ
(108)
Мерките 2, 3, 4 и 6 представляват държавна помощ и са предоставени в нарушение на задълженията за уведомяване и непредприемане на действия, установени в член 108, параграф 3 от Договора. Следователно тези мерки представляват неправомерна държавна помощ.
4.4. Съвместимост на мярката
(109)
След като някои мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тяхната съвместимост трябва да бъде оценена по отношение на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от този член.
(110)
Съгласно съдебната практика на Съда на Европейския съюз държавите членки трябва да се позоват на възможни основания за съвместимост и да докажат, че условията за такава съвместимост са изпълнени (28).
4.4.1. Съвместимост на мерки 2, 4 и 6
(111)
По отношение на мерки 2 и 4 гръцките органи не представиха възможни основания за съвместимост, тъй като според тях мерките не представляват държавна помощ.
(112)
След като мерките представляват държавна помощ, те следва да бъдат оценени по отношение на тяхната съвместимост съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора, и по-специално съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране, тъй като Larco е било предприятие в затруднение най-малко от 2008 г. насам. Съгласно точка 20 от Насоките за оздравяване и преструктуриране „едно предприятие в затруднение не може да бъде разглеждано като подходящо средство за изпълнение на други обществени цели до момента, до който не бъде осигурена неговата жизнеспособност. Следователно Комисията е на мнение, че помощите за предприятия в затруднение могат да допринесат за развитието на икономическата дейност, без това сериозно да засегне търговията до степен, противоречаща на интересите на Общността, само ако са изпълнени условията на настоящите насоки.“
(113)
В настоящия случай обаче не са изпълнени съответните условия от Насоките за оздравяване и преструктуриране (точка 3.1). Гаранциите не са били прекратени след 6 месеца, а гръцката държава не е оповестила план за преструктуриране, който да възстанови жизнеспособността на предприятието, като същевременно не са приложени компенсаторни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. И накрая, няма доказателства, че помощта е била ограничена до необходимия минимум, по-специално чрез значително собствено участие на получателя на помощта. Органите не са представили план за ликвидация.
(114)
По отношение на мярка 6 гръцките органи заявиха, че тя е съвместима с временната рамка и временната гаранционна схема и че във всеки случай е отговаряла на условията за помощ за оздравяване.
(115)
Комисията не приема аргументите на гръцките органи. Тя счита, че условията на временната рамка и временната гаранционна схема не са били изпълнени, тъй като Larco е било предприятие в затруднение. Общата стойност на двете гаранции е била по-висока от годишните разходи на Larco за заплати, гаранцията е надвишавала 90 % от заема, а годишното равнище от 1 % не може да се счита за пазарна премия, отразяваща риска от неизпълнение по гарантираната сума.
(116)
Що се отнася до аргумента, че мярката представлява помощ за оздравяване - въпреки че от 2011 г. Комисията провежда обсъждания с гръцките органи по отношение на Larco, органите никога не са посочвали, че гаранциите от 2011 г. следва да се считат за помощ за оздравяване и никога не са предоставяли каквато и да е информация във връзка с това. Дори в отговора си от 16 март 2012 г. на въпросника гръцките органи изрично завиха, че дружеството не се е възползвало от помощ за оздравяване и/или преструктуриране през последните 10 години.
(117)
Съответните условия от Насоките за оздравяване и преструктуриране в никакъв случай не са изпълнени и в настоящия случай. Гаранциите от 2011 г. не са прекратени след 6 месеца, а гръцките органи не са оповестили план за преструктуриране или план за ликвидация. Бизнес планът, в който се обосновава необходимостта от 30 млн. EUR за инвестиции, не може да представлява основата на съвместим план за преструктуриране от гледна точка на Насоките за оздравяване и преструктуриране. Това е така, защото целта на този план не е била възстановяване на жизнеспособността на предприятието и не са предвидени или приложени компенсаторни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. И накрая, няма доказателства, че помощта е била ограничена до необходимия минимум, по-специално чрез значително собствено участие на получателя на помощта. Органите не са представили и план за ликвидация.
(118)
Комисията не установи други възможни основания за съвместимостта на мерки 2, 4 и 6.
(119)
С оглед на горепосоченото Комисията счита, че мерки 2, 4 и 6 са несъвместими с вътрешния пазар.
4.4.2. Съвместимост на мярка 3
(120)
Гръцките органи не представиха възможни основания за съвместимостта на мярка 3, тъй като според тях мярката не представлява държавна помощ.
(121)
При условие че мярката представлява държавна помощ, тя следва да бъде оценена по отношение на нейната съвместимост съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране, поради причините, посочени в съображение 112 по-горе. Съответните условия от Насоките за оздравяване и преструктуриране в никакъв случай не са изпълнени и в настоящия случай. Гръцките органи не са оповестили план за преструктуриране, чрез който да бъде възстановена жизнеспособността на предприятието, и не са приложени компенсаторни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. И накрая, няма доказателства, че помощта е била ограничена до необходимия минимум, по-специално чрез значително собствено участие на получателя на помощта.
(122)
Комисията не установи други възможни основания за съвместимостта на настоящата мярка.
(123)
При тези обстоятелства Комисията счита, че мярка 3 е несъвместима с вътрешния пазар.
4.5. Възстановяване
(124)
Съгласно Договора и установената съдебна практика на Съда Комисията е компетентна да реши дали съответната държава членка трябва да отмени или да измени помощта, когато се установи, че тя е несъвместима с вътрешния пазар (29). Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (30). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като по този начин се е отказал от предимството, което е имал спрямо конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (31).
(125)
В съответствие със съдебната практика член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (32) гласи, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя […]“.
(126)
Следователно предвид факта, че Комисията не е уведомена за нито една от въпросните мерки в нарушение на член 108 от Договора и поради това те трябва да се считат за неправомерна и несъвместима помощ, помощта трябва да се възстанови с цел възстановяване на ситуацията, която е съществувала на пазара преди нейното предоставяне. Възстановяването следва да обхваща периода от възникването на предимството за получателя, т.е. когато помощта е предоставена на разположение на получателя, до момента на действителното ѝ възстановяване, а в подлежащите на възстановяване суми се включват лихвите, начислени до действителното възстановяване.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(127)
Мерки 1 и 5 не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(128)
Гърция неправомерно е привела в действие мерки 2, 3, 4 и 6 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(129)
По-специално мерки 2, 4 и 6 (държавните гаранции от 2008 г., 2010 г. и 2011 г.) в полза на Larco са представлявали държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и са били несъвместими с вътрешния пазар, тъй като не са били спазени съответните условия от Насоките за оздравяване и преструктуриране и не са установени други основания за съвместимост.
(130)
Мярка 3 (участието на държавата в увеличението на капитала на Larco от 2009 г.) също е представлявала държавна помощ и е била несъвместима с Договора, тъй като не са били спазени съответните условия от Насоките за оздравяване и преструктуриране и не са установени други основания за съвместимост.
(131)
Комисията отбелязва, че Гърция се е съгласила настоящото решение да бъде прието на английски език,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Несъбирането на дълг към Министерството на финансите и гаранционните писма вместо авансово плащане на допълнителния данък през 2010 г., който Гърция наложи на Larco, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Член 2
Държавната помощ в размер на 135 820 824,35 EUR под формата на държавни гаранции за Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. през 2008 г., 2010 г. и 2011 г. и под формата на участие на държавата в увеличението на капитала на дружеството през 2009 г., неправомерно предоставена от Гърция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 3
1. Гърция възстановява несъвместимата помощ, посочена в член 2, от получателя.
2. Върху сумите, подлежащи на възстановяване, се начислява лихва, считано от датата, на която те са предоставени на получателите, до тяхното действително възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (33), както е изменен.
4. По отношение на мярка 3 Гърция следва да предостави точната(ите) дата(и), когато е предоставила своето участие в увеличението на дяловия капитал от 2009 г.
5. Гърция отменя всички неизплатени плащания от помощта, посочена в член 2, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, се извършва незабавно и ефективно.
2. Гърция гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е била уведомена за него.
Член 5
1. В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви по възстановяване), която получателят трябва да възстанови;
б)
подробно описание на вече предприетите и на планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Гърция редовно уведомява Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 2. При поискване от страна на Комисията тя незабавно предоставя информация за вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 27 март 2014 година.
ODLUKA KOMISIJE
od 27. ožujka 2014.
o državnoj potpori SA.34572 (13/C) (bivši 13/NN) koju je pružila Grčka društvu Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 1818)
(vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
(Tekst značajan za EGP)
(2014/539/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom području, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
nakon što je od zainteresiranih strana zatražila da podnesu komentare u skladu s prethodno navedenim odredbama (1),
budući da:
1. POSTUPAK
(1)
U kontekstu svojeg programa gospodarskih prilagodbi Grčka je poduzela program privatizacije (2). Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. („Larco”) namijenjen je za privatizaciju kao društvo u državnom vlasništvu.
(2)
U ožujku 2012. Fond za razvoj imovine Helenske Republike („HRADF”) (3) izvijestio je Komisiju o predloženoj privatizaciji društva Larco. Kako bi se razjasnilo bi li se u kontekstu privatizacijskog projekta mogla pojaviti sporna pitanja u pogledu državnih potpora, Komisija je u travnju 2012. po službenoj dužnosti otvorila predmet i pokrenula privremenu procjenu.
(3)
U kontekstu navedenih rasprava, iz odgovora grčkih nadležnih tijela na upitnik od 16. ožujka 2012. postalo je očito da je društvo Larco već imalo koristi od državnih mjera. Komisija je zatražila daljnje informacije elektroničkim porukama od 18. travnja 2012., 24. travnja 2012., 5. srpnja 2012., 22. kolovoza 2012. i 7. prosinca 2012. te dopisima od 4. svibnja 2012. i 14. siječnja 2013., na koja su grčka nadležna tijela odgovorila 20. travnja 2012., 26. travnja 2012., 3. listopada 2012., 13. studenoga 2012., 15. studenoga 2012., 7. prosinca 2012., 24. prosinca 2012. i 18. siječnja 2013. Sastanci službi Komisije i predstavnika grčkih nadležnih tijela održali su se 30. travnja 2012. i 11. rujna 2012. u Ateni te 25. siječnja 2013. u Bruxellesu.
(4)
Dopisom od 6. ožujka 2013. („odluka od 6. ožujka 2013.”) Komisija je izvijestila Grčku da je odlučila pokrenuti postupak propisan člankom 108. stavkom 2. Ugovora u pogledu određenih mjera potpore opisanih u odjeljku 2.2. u nastavku („postupak službene istrage”).
(5)
Odluka od 6. ožujka 2013. objavljena je u Službenom listu Europske unije (4). Komisija je pozvala grčka nadležna tijela i zainteresirane strane da podnesu komentare na mjere potpore.
(6)
Komisija je 30. travnja 2013. zaprimila komentare grčkih nadležnih tijela. Nije primila komentare zainteresiranih strana.
(7)
Grčka su tijela elektroničkom porukom od 21. siječnja 2014. izvijestila Komisiju da se slažu s donošenjem odluke na engleskom jeziku.
2. OPIS MJERA POTPORE
2.1. Korisnik
(8)
Društvo Larco specijalizirano je za vađenje i obradu lateritne rude, vađenje lignita te proizvodnju feronikla i nusproizvoda. Njegove djelatnosti uključuju istraživanje, razvoj, iskapanje, taljenje i trgovanje vlastitim proizvodima širom svijeta. Društvo Larco jedan je od najvećih proizvođača feronikla na svijetu. U 2012. imalo je 960 zaposlenika te je stoga ispunjavalo uvjete za kategoriju velikog poduzeća (5).
(9)
U doba provođenja postupka službene istrage 55,2 % dionica društva Larco bilo je u vlasništvu grčke države preko HRADF-a, 33,4 % u vlasništvu National Bank of Greece S.A. („NBG”, privatna financijska ustanova) i 11,4 % u vlasništvu Public Power Corporation S.A. („PPC”, postojeći proizvođač električne energije u Grčkoj, koji je u većinskom vlasništvu države).
(10)
Društvo Larco upravlja talionicom u Larymni, u središnjem dijelu Grčke. Ima prava i na rudarske radove na raznim lokacijama u Grčkoj u sklopu sljedećih četiriju kompleksa: rudnici Agios Ioannis (u blizini Larymne), rudnici Evia, rudnici Kastoria i rudnik lignita Servia.
(11)
Društvo Larco osnovano je 1989. kao nov gospodarski subjekt nakon likvidacije rudarskog i metalurškog poduzeća Hellenic Mining and Metallurgical S.A. iz Larymne („Staro društvo Larco”). Staro društvo Larco još je uvijek pod likvidacijom, ali njegova je imovina 1989. unesena u Larco, zajedno s odgovarajućim obvezama. Staro društvo Larco stoga je vjerovnik društva Larco.
2.2. Opis mjera
2.2.1. Prva mjera: Nenaplata duga prema Ministarstvu financija
(12)
U travnju 1998. postignut je sporazum o namirenju duga između društva Larco i njegovih glavnih vjerovnika, a to su Staro društvo Larco, PPC i grčka država. Prema tom sporazumu iz 1998. Larco je trebao podmirivati dug prema navedenim vjerovnicima s kamatnom stopom od 6 % godišnje (per annum - „p.a.”) Međutim, dug prema grčkoj državi ostao je nepromijenjen ili u blagom porastu najmanje od 2004. (6), dok je dug PPC-u i Starom društvu Larco nestao ili se smanjio (7).
(13)
Stoga se čini da se država prema svojem kreditu odobrenom društvu Larco odnosila drukčije nego ostala dva vjerovnika.
2.2.2. Druga mjera: Državno jamstvo iz 2008.
(14)
Država je 22. prosinca 2008. dala društvu Larco jamstvo za kredit banke ATE u iznosu od 30 milijuna EUR. Jamstvom je pokriveno 100 % kredita u trajanju do tri godine, a premija na jamstvo iznosila je 1 % p.a.
2.2.3. Treća mjera: Povećanje kapitala iz 2009.
(15)
U 2009., u svjetlu činjenice da su dugovanja društva Larco premašila njegovu imovinu, Upravni je odbor predložio, a tri su dioničara odobrila povećanje dioničkog kapitala za 134 milijuna EUR. Međutim, samo je grčka država u potpunosti ostvarila svoja prava, dok ih je NBG ostvario djelomično, a PPC uopće nije sudjelovao u povećanju dioničkog kapitala. Nijedan novi dioničar nije dao doprinos povećanju dioničkog kapitala.
(16)
Stvarno povećanje dioničkog kapitala iznosilo je samo 65,5 milijuna EUR, pri čemu je država pridonijela s otprilike 45 milijuna EUR (69 % ukupne injekcije kapitala), a NBG s 20,5 milijuna EUR (31 %). Unatoč lošem financijskom stanju društva, čini se da se povećanje kapitala nije temeljilo na planu restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost društva te da je NBG otpisao knjigovodstvenu vrijednost društva „jer grupacija ne predviđa povrat knjigovodstvene vrijednosti ulaganja s obzirom na to da je društvo suočeno s velikim financijskim poteškoćama” (8) (vidjeti uvodnu izjavu 45. odluke od 6. ožujka 2013.).
2.2.4. Četvrta mjera: Državno jamstvo iz 2010.
(17)
Država je 10. svibnja 2010. odobrila jamstvo kao pokriće jamstvenog pisma koje je NBG trebao dati društvu Larco za iznos od otprilike 10,8 milijuna EUR. Jamstvom je pokriveno 100 % jamstvenog pisma te je imalo neograničen rok trajanja, a premija na jamstvo iznosila je 2 % p.a.
2.2.5. Peta mjera: Jamstvena pisma umjesto predujma porezne kazne iz 2010.
(18)
Grčka tijela 2010. izvršila su reviziju financijskih izvješća društva i odbila knjiženje pojedinih gubitaka kao rezultata ugovora o zaštiti od rizika povezanog s cijenom nikla. Kao posljedica pogrešnog iskazivanja gubitaka nametnuta je porezna kazna u iznosu od 190 milijuna EUR (9).
(19)
Društvo Larco naknadno je osporilo nametanje porezne kazne pred grčkim sudovima. Prema grčkom zakonu (10), subjekt koji je obvezan platiti poreznu kaznu mora uplatiti predujam od 25 % predmetnog iznosa ako želi osporiti nametanje porezne kazne pred sudom (u ovom slučaju 25 % iznosilo bi 47 milijuna EUR).
(20)
Međutim, u ovom je slučaju grčki upravni sud odlučio osloboditi društvo Larco obveze plaćanja predujma u visini od 25 % porezne kazne i zamijeniti je obvezom pohranjivanja jamstvenih pisama u visini od samo 1,5 milijuna EUR.
2.2.6. Šesta mjera: Državna jamstva iz 2011.
(21)
Država je 30. prosinca 2011. izdala dva jamstva za dva kredita banke ATE u iznosu od 30 milijuna EUR i 20 milijuna EUR. Rok za otplatu jednog kredita (u iznosu od 20 milijuna EUR) već je bio prekoračen u doba kada je jamstvo dodijeljeno. Jamstva su pružila 100 % pokrića, s premijom od 1 % p.a.
2.3. Razlozi za pokretanje postupka službene istrage
(22)
U odluci od 6. ožujka 2013. (uvodne izjave 18. - 25.) Komisija je donijela privremeni zaključak da bi se društvo Larco od 2007. moglo smatrati poduzećem u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (11). Uzimajući prethodno navedeno u obzir, Komisija je došla do privremenog zaključka da svih šest mjera predstavlja državnu potporu i izrazila dvojbe povodom njihove usklađenosti s unutarnjim tržištem.
(23)
Kada bi se pokazalo da utvrđene mjere predstavljaju državnu potporu, to bi značilo da su dodijeljene protivno obvezama obavješćivanja i mirovanja propisanim člankom 108. stavkom 3. Ugovora.
3. KOMENTARI GRČKE
3.1. Poduzeće u teškoćama
(24)
U komentarima u kontekstu postupka službene istrage grčka nadležna tijela iznijela su tvrdnju da društvo Larco tijekom 2008. i 2009. nije bilo poduzeće u teškoćama jer su iskazani gubici nastali zbog smanjenja cijene feronikla na svjetskoj razini tijekom tih godina. Grčka tijela tvrdila su da je Larco poduzeće u teškoćama tek od 2010.
3.2. Prva mjera: Nenaplata duga prema Ministarstvu financija
(25)
Grčka tijela izjavila su da kredit države društvu Larco nije predstavljao državna sredstva jer je izvorno bila riječ o privatnom kreditu koji je dodijelilo poduzeće Organisation for Enterprise Restructuring S.A. („OER”). Kada je OER likvidiran, sva su njegova potraživanja, u skladu sa Zakonom 2741/1999, prebačena na državu.
(26)
Osim toga, objasnili su da je sporazum o namirenju duga iz 1998. sadržavao posebna pravila za knjiženje i naplatu nepodmirenog duga, koja su se trebala primjenjivati na kraju svake financijske godine na sljedeći način:
a.
ako društvo Larco tijekom financijske godine ostvari dobit, obračunana kamata (6 % p.a.) plaća se najprije vjerovnicima, prije no što se izvrši otplata glavnice duga;
b.
nakon svake otplate kamate društvo Larco zadržava određen iznos dobiti za ulaganja;
c.
nakon što se izvrši navedeno pod (a) i (b), sva preostala dobit na računu društva Larco razmjerno se dodjeljuje njegovim vjerovnicima.
(27)
U slučaju da Larco ne ostvari dobit nakon 1999., vjerovnici su imali pravo postići povrat svojih dugova različitim sredstvima, poput naknade dugovanih iznosa, kapitalizacije duga i sl. Međutim, vjerovnici nisu imali pravo na prisilnu naplatu nepodmirenog duga, primjerice zapljenom imovine društva ili prisilnim pokretanjem stečajnog postupka nad društvom.
(28)
Do 2003. vjerovnici su primali obračunane kamate, kako je dogovoreno. U razdoblju od 2004. do 2007. društvo Larco nije ostvarilo dobit i stoga nije izvršena otplata obračunane kamate. U 2007. PPC i Larco zaključili su sporazum o sirovinama, koji su odobrili svi vjerovnici i na temelju kojeg je Larco osiguravao lignit PPC-u te u skladu s time smanjivao svoj dug. Dug prema PPC-u potpunosti je otplaćen 2011.
(29)
Upravitelj Starog društva Larco nastoji ostvariti naplatu duga sudski i čini se da su pojedini iznosi već plaćeni. Do 2011. Staro društvo Larco naplatilo je pet milijuna EUR nepodmirenog duga u skladu sa sporazumom iz 1998. Budući da Staro društvo Larco ima dugove i prema grčkoj državi, ona je naplatila ukupni iznos od tih pet milijuna EUR.
(30)
U pogledu izravnog duga društva Larco grčkoj državi, država redovito šalje račune s mjesečnim iznosom duga, uključujući godišnju obračunanu kamatu.
(31)
Stoga su grčka nadležna tijela izjavila da dug koji potječe od sporazuma iz 1998. ne može predstavljati državna sredstva i da društvo Larco ni u kojem slučaju nije steklo selektivnu prednost.
3.3. Druga mjera: Državno jamstvo iz 2008.
(32)
Grčka tijela pozvala su se na Obavijest o jamstvima (12), a posebno na odjeljak 3.2. Obavijesti, koji uključuje uvjete pod kojima Komisija može isključiti postojanje državne potpore u pojedinačnom jamstvu. Prema tvrdnji grčkih nadležnih tijela:
a.
Društvo Larco nije bilo poduzeće u teškoćama u doba dodjele jamstva;
b.
opseg jamstva mogao se pravilno izmjeriti u trenutku njegove dodjele;
c.
jamstvo je dodijeljeno za dužničke vrijednosne papire (zajam na temelju zaloga obveznica) i stoga je smjelo prekoračiti 80 % nepodmirenog zajma;
d.
premija od 1 % koja se plaćala na jamstvo bila je tržišna cijena koja je odražavala financijsko stanje društva.
(33)
Stoga su grčka nadležna tijela tvrdila da državno jamstvo iz 2008. nije predstavljalo državnu potporu.
(34)
Grčka nadležna tijela razjasnila su da je druga mjera odobrena na temelju ministarske odluke YA 2/93378/0025 od 22. prosinca 2008. i da je njome pokriven iznos od točno 30 000 000 EUR.
3.4. Treća mjera: Povećanje kapitala iz 2009.
(35)
Grčka nadležna tijela iznijela su tvrdnju da je država sudjelovala u povećanju kapitala kako bi zaštitila vrijednost društva, s obzirom na njegovu predstojeću privatizaciju i u cilju provedbe plana restrukturiranja. Država je u svojoj odluci uzela u obzir potencijalan rast društva Larco, vrijednost njegove imovine i opće stanje na tržištu feronikla te mjere restrukturiranja i rezanja troškova.
(36)
NBG je pridonio povećanju kapitala s 31 %. Za razliku od države, NBG je odlučio samo djelomično ostvariti svoja prava. Grčka tijela izjavila su da je cilj NBG-a bio zadržati određen nadzor nad društvom i da stoga njegove postupke ne treba tumačiti kao nedostatak povjerenja u budućnost društva Larco. Štoviše, NBG je smanjio dionički udio u društvu na minimalni iznos neophodan prema grčkom zakonu kako bi imao veto na određene važne odluke koje donosi Upravni odbor.
(37)
Treći dioničar, PPC, izričito je odlučio ne sudjelovati u povećanju kapitala te je prihvatio činjenicu da će njegov dionički udio biti razvodnjen. Grčka tijela izjavila su da PPC nije sudjelovao zato što je želio omogućiti državi da poveća svoj većinski udio u vlasništvu, s obzirom na privatizaciju društva.
(38)
Zaključno, grčka su tijela ustvrdila da se država ponijela kao tržišni gospodarski ulagač te da stoga povećanje kapitala iz 2009. nije predstavljalo državnu potporu.
(39)
U pogledu datuma dodjele, grčka nadležna tijela nisu pružila konačnu informaciju. Iz zapisnika sa sastanka dioničara vidi se da je grčka država odobrila 15 000 000 EUR u svrhu povećanja kapitala 15. travnja 2009., na temelju dokumenta Οικ2/27694/0025 Ministarstva financija u cilju ukupnog doprinosa države povećanju dioničkoga kapitala u iznosu od 44 999 999,40 EUR. Financijsko izvješće društva za 2009. pokazuje da je odluka o povećanju kapitala donesena 14. svibnja 2009., ali nije razjašnjeno kada je Larco stvarno primio injekciju kapitala.
3.5. Četvrta mjera: Državno jamstvo iz 2010.
(40)
Grčka nadležna tijela objasnila su da je u kontekstu sporazuma iz 1998. Staro društvo Larco nastojalo pred grčkim sudovima ostvariti povrat duga društva Larco te da je donesen niz sudskih presuda i poništenja, među ostalim i u pogledu duga u iznosu od otprilike 10,5 milijuna EUR (13).
(41)
U kontekstu žalbe društva Larco i zbog opasnosti da bi moglo doći do nepopravljive štete, grčki vrhovni sud obustavio je plaćanje duga u iznosu od otprilike 10,5 milijuna EUR do pravomoćne presude mjerodavnog suda. Obustava je odobrena pod uvjetom da Larco izda Starom društvu Larco jamstveno pismo za obustavljeni iznos. NBG je izdao jamstveno pismo društvu Larco za iznos od otprilike 10,8 milijuna EUR (10,5 milijuna EUR izvorno osporavanog duga + 0,3 milijuna EUR za zakonske pristojbe i troškove). To je jamstveno pismo zauzvrat pokriveno državnim jamstvom u cjelokupnom iznosu, s premijom od 2 % p.a. na neograničeno razdoblje.
(42)
Grčka nadležna tijela objasnila su da je država odobrila tu mjeru kao dioničar u svrhu ispunjenja uvjeta obustave te kako bi zaštitila svoje ulaganje od proglašenja dugova dospjelim i nepodmirenim. Obustava inače ne bi bila primjenjiva, a Staro društvo Larco imalo bi pravo na naplatu duga, možebitno zapljenom imovine društva Larco. Larco je u tom slučaju mogao postati nesolventan. Prema tvrdnji grčkih tijela NBG ne bi izdao jamstveno pismo bez državnog jamstva.
(43)
Grčka nadležna tijela pojasnila su da je Četvrta mjera odobrena na temelju ministarske odluke YA 2/923/0025 od 10. svibnja 2010. i da je njome pokriven od točno 10 510 824,95 EUR i 310 000 EUR za zakonske pristojbe i troškove, što ukupno iznosi 10 820 824,95 EUR.
3.6. Peta mjera: Jamstvena pisma umjesto predujma porezne kazne iz 2010.
(44)
Grčka tijela pojasnila su da se predmetna mjera tiče dodatnog poreza, a ne porezne kazne. Dodatni je porez nametnut zato što se porezna tijela nisu složila s tvrdnjom društva Larco da gubitke proizišle iz ugovora o zaštiti od rizika treba odbiti od neto prihoda društva. Grčka tijela pojasnila su i da je sud zatražio od društva da pribavi jamstvena pisma u ukupnoj vrijednosti od 4,7 milijuna EUR.
(45)
Grčka tijela priskrbila su dokaze da je Larco na temelju opće zakonske odredbe bio ovlašten zamijeniti predujam dodatnog poreza jamstvenim pismima. U sudskoj presudi kojom je društvu dopuštena zamjena plaćanja predujma dodatnog poreza jamstvenim pismima, u skladu s nacionalnim zakonom (14), primijenjen je test ravnoteže, pri kojem su se u obzir uzele prednosti vjerovnika (države) i održivost dužnika (društva Larco) te je donesena odluka o privremenoj obustavi obveze plaćanja predujma od 47 milijuna EUR (to jest 25 % dodatnog poreza) i njezinoj zamjeni jamstvenim pismima u ukupnom iznosu od 4,7 milijuna EUR. Obustava se trebala primjenjivati do donošenja pravomoćne presude u pogledu parnice koju je društvo Larco pokrenulo protiv države zbog nametanja dodatnoga poreza.
(46)
Osim toga, grčka nadležna tijela iznijela su tvrdnju da se odluke nacionalnih sudova ne mogu pripisati državi.
(47)
Grčka nadležna tijela objasnila su da je, unatoč privremenoj obustavi, država u praksi poništila financijski učinak te obustave poravnavajući dodatni porez koji je Larco trebao platiti s iznosima koje je država trebala platiti njemu, poput povrata poreza na dohodak ili PDV-a. To je omogućeno nedavno donesenim propisima u svrhu ubrzanja naplate poreza u Grčkoj.
(48)
Stoga se čini da je država zapravo već naplatila najmanje 16,1 milijuna EUR od dospjelog iznosa u pogledu predujma dodatnog poreza društva Larco.
3.7. Šesta mjera: Državna jamstva iz 2011.
(49)
Grčka nadležna tijela pojasnila su da nije bilo kašnjenja u plaćanju nijednog od dvaju kredita za koja su dodijeljena jamstva. Kredit u iznosu od 20 milijuna EUR odobrila je banka ATE kao refinanciranje starijeg kredita u iznosu od 20 milijuna EUR, koji se nije pravodobno otplaćivao.
(50)
Grčka tijela izjavila su da navedena dva državna jamstva nisu uključivala državna sredstva jer je država dugovala društvu Larco 60 milijuna EUR na ime povrata PDV-a. Stoga, da su jamstva bila aktivirana, tim bi se iznosima mogao poravnati nepodmireni dug države.
(51)
Tijela su izjavila i da bi se ta mjera, da je predstavljala potporu, trebala smatrati usklađenom s unutarnjim tržištem jer je udovoljavala uvjetima Privremenog okvira (15) i mjerodavne privremene grčke sheme za kreditna jamstva („privremena jamstvena shema”) (16). Tijela su posebno navela da su ostali uvjeti sheme, osim činjenice da je društvo Larco u doba dodjele potpore bilo poduzeće u teškoćama, bili ispunjeni:
a.
Larco je bio veliko društvo;
b.
kredit u iznosu od 30 milijuna EUR bio je investicijski kredit, dok je kredit u iznosu od 20 milijuna EUR bio kredit za refinanciranje starijeg kredita, koji je dodijeljen u investicijske svrhe;
c.
jamstva su dodijeljena prije kraja 2011.;
d.
ukupni iznos dvaju kredita za koja su izdana jamstva premašio je godišnji ukupni iznos plaća društva Larco za samo tri milijuna EUR;
e.
jamstva su pokrila 100 % kredita, ali takva je mjera predstavljala jedinu mogućnost da društvo dođe do financiranja zbog specifične situacije grčkoga gospodarstva;
f.
jamstva su uključivala premiju od 1 % p.a., što treba smatrati tržišnom premijom.
(52)
Naposljetku, grčka tijela iznijela su stav da bi se predmetne mjere, ako Komisija zaključi da su predstavljale potporu i da uvjeti privremene jamstvene sheme nisu bili ispunjeni, trebale smatrati mjerama sanacije. Takva se potpora trebala smatrati prijavljenom jer je Komisija upoznata s mjerom u odgovoru na upitnik od 16. ožujka 2012., u fazi privremene istrage po službenoj dužnosti.
(53)
Prema izjavi grčkih nadležnih tijela, potpora je udovoljavala uvjetima Smjernica o sanaciji i restrukturiranju zbog sljedećih razloga:
a.
predstavljala je potporu za likvidnost u obliku kreditnih jamstava;
b.
dodijeljena je na temelju ozbiljnih socijalnih teškoća i nije imala štetne učinke „prelijevanja” na druge države članice;
c.
grčka nadležna tijela pripremala su plan restrukturiranja u suradnji s Komisijom;
d.
bila je ograničena na iznos potreban za održavanje poslovanja poduzeća tijekom ograničenog razdoblja;
e.
ispunjavala je uvjet „jednokratne dodjele” jer društvo Larco nikad prije nije bilo primilo potporu za sanaciju ili restrukturiranje;
f.
društvo je predstavilo državi poslovni plan i opravdalo potrebu za financiranjem u iznosu od 30 milijuna EUR za ulaganja.
(54)
Grčka nadležna tijela pojasnila su da je Šesta mjera odobrena na temelju i. ministarske odluke YA 2/95156/0025 od 30. prosinca 2011., kojom je pokriven iznos od točno 30 000 000 EUR i ii. ministarske odluke YA 2/95161/0025 od 30. prosinca 2011. koja se odnosila na iznos od točno 20 000 000 EUR.
4. PROCJENA
(55)
U okviru ove Odluke odluka prije svega se razmatra pitanje je li društvo Larco poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Nadalje, Odlukom će se procijeniti predstavljaju li mjere koje se pomno ispituju državnu potporu društvu Larco u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te konačno, bi li takva potpora mogla biti usklađena s unutarnjim tržištem.
4.1. Teškoće društva Larco
(56)
U Odluci od 6. ožujka 2013., a posebno u njezinim uvodnim izjavama 18. - 25., Komisija je na privremenoj osnovi zaključila da je Larco bio poduzeće u teškoćama u razdoblju kada mu je odobreno šest predmetnih mjera. Najvažniji financijski podaci društva Larco u razdoblju od 2007. do 2011. navedeni su u tablici.
Najvažniji financijski podaci društva Larco od 2007. do lipnja 2012. (u milijunima EUR)
2007.
2008.
2009.
2010.
2011.
1. polovica 2012. (17)
Promet
549,3
284
98,8
239
311
154,6
Zarada prije poreza
23
- 116
- 105
6,4
6,5
- 12,2
Upisani kapital
163,8
163,8
109
109
109
109
Vlastiti kapital
104
- 0,4
- 35
- 31
- 26
- 39
Ukupni dug
141,2
230,1
233,9
261,8
262,7
326,0
Omjer duga i kapitala
1,3
- 575,0
- 6,6
- 8,3
- 10,1
- 8,4
(57)
U točki 10. podtočki (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju stoji da se smatra da je društvo s ograničenom odgovornošću u teškoćama ako je „više od polovine upisanog kapitala nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u prethodnih dvanaest mjeseci”. To odražava pretpostavku da društvo koje proživljava masovne gubitke upisanog kapitala neće moći zaustaviti gubitke koji će ga gotovo sigurno osuditi na prestanak poslovanja u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju (kao što je navedeno u točki 9. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju).
(58)
Nadalje, u skladu s točkom 11. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju, može se smatrati da je poduzeće u teškoćama „ako su prisutni uobičajeni znakovi poduzeća u teškoćama, kao primjerice povećavanje gubitaka, smanjenje prometa, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, rast troškova kamata i pad ili nulta neto vrijednost imovine”. U tom pogledu, prema tvrdnji Općeg suda, „postojanje negativnoga vlastitog kapitala koji […] može se smatrati važnim pokazateljem da je poduzeće u teškoj financijskoj situaciji” (18).
(59)
Prema financijskim izvješćima društva Larco za razdoblje od 2007. do kraja prve polovice 2012., upisani kapital društva nije se smanjio za više od polovice. Međutim, tijekom istog razdoblja vlastiti kapital društva dobio je negativan predznak. U prethodnim predmetima Komisija je tvrdila da, ako društvo ima „negativni kapital”, to podrazumijeva da je cjelokupni upisani kapital tog društva izgubljen te dolazi do a priori pretpostavke da su ispunjeni uvjeti iz točke 10. podtočke (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (19).
(60)
U predmetu društva Larco Komisija smatra da se samo čini da upisani kapital društva nije smanjen za više od polovice jer to društvo nije primijenilo odgovarajuće mjere, koje inače predviđa grčko zakonodavstvo (20). Cilj je takvih odgovarajućih mjera pretvoriti vlastiti kapital društva iz negativnog u pozitivni te ga istodobno podići na primjerenu razinu. Takve odgovarajuće mjere mogu biti ili kapitalizacija gubitaka ili povećanje kapitala ili oboje.
(61)
U tom pogledu Komisija smatra da bi kapitalizacija gubitaka dovela do gubitka cjelokupnoga upisanog kapitala društva jer su nakupljeni gubici bili veći od upisanog kapitala. Zbog tog razloga Komisija smatra da su u ovom predmetu od 2008. ispunjeni uvjeti iz točke 10. podtočke (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju.
(62)
Osim toga, u pogledu uvjeta iz točke 11. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju, društvo Larco iskusilo je znatno smanjenje prometa u razdoblju od 2007. do 2009. i znatne gubitke 2008. i 2009., i to u ukupnom iznosu od 221 milijuna EUR (116 milijuna EUR smanjenja prometa i 105 milijuna EUR gubitaka). U 2010. i 2011. društvo je povećalo promet i zaradu, ali ta povećanja nisu bila dovoljna za njegov financijski oporavak. U istom je razdoblju kapital društva ostao negativan, a dug je nastavio rasti. Osim toga, poslovanje društva ponovno je počelo proizvoditi gubitke u prvoj polovici 2012.
(63)
Komisija se ne slaže s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da društvo nije bilo u teškoćama tijekom 2008. i 2009. jer su gubici bili posljedica smanjenja cijene feronikla.
(64)
Kao prvo, činjenica da je smanjenje cijene feronikla dovelo do gubitaka i pridonijelo teškoćama društva ne ublažava sama po sebi zaključak da je Larco pokazivao uobičajene znakove poduzeća u teškoćama. Zdravo bi poduzeće trebalo prilagoditi troškove promjenama cijena kako bi izbjeglo gubitke.
(65)
Kao drugo, tijekom 2008. i 2009. društvo je imalo negativan vlasnički kapital i sve veći dug (povećanje od 63 % u razdoblju od 2007. do 2008.). Premda su cijena feronikla i promet bitno porasli nakon 2010., idući financijski rezultati društva pokazuju da su se teškoće nastavile. Stoga se ne može zaključiti da su gubici iz 2008. i 2009. bili posljedica jedino niskih cijena feronikla.
(66)
U svjetlu prethodno navedenoga, zaključuje se da je društvo Larco bilo poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju u doba dodjele šest predmetnih mjera.
4.2. Postojanje državne potpore
(67)
Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisuje se da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.
(68)
U skladu s ustaljenom praksom Komisije i kao što je potvrđeno sudskom praksom, kriterij s pomoću kojeg se procjenjuje predstavlja li transakcija između javnog tijela i poduzeća državnu potporu načelo je ulagača pod uvjetima tržišnoga gospodarstva ili vjerovnika pod uvjetima tržišnoga gospodarskog („MEIP” ili „MECP”) (21). Iz tog načela proizlazi da država, kada djeluje kao komercijalni gospodarski subjekt na tržištu, mora to činiti na način usporediv s privatnim gospodarskim subjektima. Ako država to ne učini, možda je uključena državna potpora. Drugim riječima, mjerilo s pomoću kojeg se procjenjuje uključuje li transakcija državnu potporu pitanje je bi li se privatni gospodarski subjekt u istoj situaciji ponašao na isti način. U primjeni toga načela razmatranja koja nisu gospodarske naravi ne mogu se uzeti u obzir kao razlozi za dodjelu mjera potpore.
4.2.1. Prva mjera: Nenaplata duga prema Ministarstvu financija
(69)
Na temelju raspoloživih informacija Komisija se ne može složiti s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da je kredit koji je odobrio OER bio privatan kredit. Prema grčkom zakonu 1386/1983 (članak 1.) (22) kojim se osniva OER, „OER će djelovati na dobrobit društvenog interesa i pod nadzorom države”. U skladu s člankom 3. istog zakona država je bila jedini dioničar OER-a. Osim toga, država je imala mogućnost izravno imenovati predsjednika s dvoje od osmero članova Upravnoga odbora te neizravno još četiri člana. Iz prethodno navedenoga slijedi da su sredstva OER-a državna sredstva te se stoga čini da se svaki kredit koji dodijeli OER može pripisati državi.
(70)
Dokazi koje su pružila grčka nadležna tijela pokazuju da je dug društva Larco OER-u (naknadno prebačen na državu) redovito prijavljivan i fakturiran, u skladu sa sporazumom o namirenju duga iz 1998. Dio duga naplaćivan je kad je profitabilnost društva to dopuštala. Društvo Larco vršilo je tijekom tog razdoblja ulaganja, što je smanjilo povrat kredita, ali s tim su se ulaganjima složili svi vjerovnici. U skladu sa sporazumom, vjerovnici nisu imali pravo ni na kakvu prisilnu naplatu nepodmirenog duga.
(71)
U svjetlu prethodno navedenoga zaključeno je da je Prva mjera bila sukladna s MECP-om jer je država, u svojstvu vjerovnika, postupala na način usporediv s privatnim vjerovnicima jer je upotrijebila sva sredstva koja su joj bila na raspolaganju i u okviru koji je bio dogovoren sporazumom kako bi naplatila dugovanje.
4.2.2. Druga mjera: Državno jamstvo iz 2008.
(72)
Državna jamstva dovode u rizik državna sredstva jer se aktiviranjem jamstva vrši plaćanje iz državnog proračuna. Osim toga, svako jamstvo koje nije propisno nadoknađeno podrazumijeva gubitak financijskih sredstava države. Stoga je kriterij državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja državi za ovu mjeru ispunjen, a grčka nadležna tijela to nisu osporila.
(73)
Komisija se ne slaže s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da su ispunjeni uvjeti iz odjeljka 3.2. Obavijesti o jamstvima. Komisija je utvrdila da je društvo Larco 2008. bilo poduzeće u teškoćama. Osim toga, ne može se smatrati da godišnja jamstvena premija od 1 % odražava rizik neplaćanja kredita za koje je izdano jamstvo s obzirom na velike financijske teškoće društva Larco i posebice na njegov nepovoljan omjer duga i kapitala.
(74)
Komisija smatra da razuman tržišni vjerovnik pod takvim uvjetima ne bi odobrio jamstvo društvu Larco. Budući da je ta mjera društvu odobrena selektivno, Komisija zaključuje da je državno jamstvo iz 2008. pružilo korisniku selektivnu prednost.
(75)
Društvo Larco djeluje u sektoru u kojem se trguje proizvodima među državama članicama te i samo izvozi većinu proizvoda u druge države članice. Osim toga, iskapanje, taljenje i rafiniranje nikla odvija se u šest država članica osim Grčke, a to su Austrija, Finska, Francuska (Nova Kaledonija), Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina (23). Niklom se trguje u gotovo svim državama članicama (24).
(76)
Predmetnim mjerama društvu Larco omogućuje se nastavak poslovanja tako da, za razliku od drugih tržišnih natjecatelja s novčanim teškoćama, ne mora snositi posljedice koje bi inače proizišle iz njegovih loših financijskih rezultata. Time se narušava tržišno natjecanje jer druga društva koja djeluju na istim tržištima moraju poslovati bez takve državne potpore.
(77)
Stoga je zaključeno da Druga mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija smatra da je potpora jednaka iznosu kredita za koji je izdano jamstvo jer je dvojbeno bi li Larco, s obzirom na svoje gospodarske teškoće, pronašao ikakvo financiranje na tržištu bez obzira na okolnosti. Drugim riječima, Komisija smatra da je društvo steklo prednost jednaku iznosu kredita za koji je izdano jamstvo jer bez državnog jamstva ne bi moglo dobiti to financiranje na tržištu.
(78)
Komisija nema informacije da je to jamstvo aktivirano.
4.2.3. Treća mjera: Povećanje kapitala iz 2009.
(79)
Sudjelovanje države u povećanju dioničkog kapitala društva Larco 2009. uključuje državna sredstva i može se pripisati državi. Stoga je taj kriterij ispunjen i grčka ga tijela nisu osporila.
(80)
Komisija od grčkih nadležnih tijela nije primila uvjerljive dokaze kojima bi se opravdala njihova tvrdnja da je država djelovala kao razuman tržišni ulagač. Štoviše, iz zapisnika sa sastanaka dioničara koji su podneseni kao dokaz daje se naslutiti da dioničarima nije predočen plan restrukturiranja prije povećanja kapitala, unatoč činjenici da je Larco bio poduzeće u teškoćama. Osim toga, konačni iznos povećanja kapitala na kraju nije bio dostatan za pokriće negativnog kapitala društva Larco i stoga se ne može protumačiti kao mjera kojom se štiti vrijednost društva i podupire njegovo restrukturiranje.
(81)
U pogledu sudjelovanja NBG-a Komisija se prisjeća pojašnjenja Suda da „istodobnost sama po sebi, čak i ako su izvršena znatna privatna ulaganja, ne može biti dovoljna za zaključak da nije postojala potpora u smislu članka 87. stavka 1. Ugovora o EZ-u bez razmatranja ostalih mjerodavnih činjenica i točaka zakona.” (25).
(82)
Štoviše, djelomično sudjelovanje NBG-a ne može se uporabiti kao dokaz istodobnog djelovanja države i privatnih dioničara jer je NBG bio izložen društvu Larco ne samo kao dioničar, nego i kao vjerovnik. Njegova odluka da djelomično sudjeluje u povećanju kapitala stoga je bila sredstvo zaštite ne samo vrijednosti svojeg ulaganja, nego i svojeg vjerovničkog položaja.
(83)
Nadalje, država je društvu Larco već bila dodijelila državno jamstvo za 2008. Stoga, kao što je utvrđeno mjerodavnom sudskom praksom, čin sudjelovanja države u povećanju kapitala iz 2009. ne može se promatrati izolirano, nego se mora razmatrati u kontekstu ostalih mjera potpore (26).
(84)
Konačno, zapisnici sa sastanaka dioničara ne potkrepljuju tvrdnju grčkih nadležnih tijela da je namjera PPC-a bila omogućiti državi da ima veliku većinu vlasničkog udjela. Umjesto toga, PPC je jednostavno izjavio da neće sudjelovati u povećanju dioničkog kapitala.
(85)
Stoga Komisija smatra da razuman tržišni ulagač pod takvim uvjetima ne bi sudjelovao u povećanju dioničkog kapitala društva Larco. Budući da je ta mjera odobrena društvu selektivno, Komisija zaključuje da je sudjelovanje države u povećanju kapitala iz 2009. pružilo korisniku selektivnu prednost.
(86)
Zbog razloga iznesenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 75 i 76 gore, ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.
(87)
Stoga je zaključeno da Treća mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Budući da nije osporeno da je država u potpunosti ostvarila svoja prava na povećanje dioničkog kapitala [nejasno], vrijednost Treće mjere iznosi 44 999 999,40 EUR.
(88)
U pogledu datuma dodjele, iz zapisnika sa sastanka dioničara od 14. svibnja 2009. proizlazi da je grčka država dodijelila 15 000 000 EUR za povećanje kapitala 15. travnja 2009. (27) s namjerom da ukupan doprinos države povećanju dioničkog kapitala [nejasno] bude iznos od 44 999 999,40 EUR. Komisija nema informacije o datumu kada je dodijeljen preostali iznos državnog doprinosa povećanju dioničkog kapitala društva.
4.2.4. Četvrta mjera: Državno jamstvo iz 2010.
(89)
Iz istih razloga kao i za Drugu mjeru, kriterij državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja državi ispunjen je za Četvrtu mjeru i grčka nadležna tijela to nisu osporila.
(90)
Komisija priznaje da je moguće da je uobičajena poslovna praksa dioničara davati jamstva u okolnostima sličnima ovom slučaju. Međutim, kako je i NBG bio dioničar društva Larco, Komisija smatra da bilo normalno da su dioničari razmjerno podijelili izloženost riziku koja potječe od predmetnog jamstva. Umjesto toga, država je preuzela cijeli rizik odobrivši jamstvo za dug u doba kada je Larco bio u teškoćama i već imao dug u porastu.
(91)
Kao i kod Druge mjere, ni kod ove mjere nisu ispunjeni uvjeti iz odjeljka 3.2. Obavijesti o jamstvima jer se ne može smatrati da premija od 2 % odražava rizik da Larco neće vršiti plaćanje.
(92)
Stoga Komisija smatra da razumni tržišni vjerovnik ne bi odobrio društvu Larco jamstvo pod tim uvjetima. Budući da je ova mjera društvu odobrena selektivno, Komisija zaključuje da je korisnik stekao selektivnu prednost.
(93)
Zbog razloga iznesenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 75 i 76 gore, ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.
(94)
Stoga je zaključeno da Četvrta mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija smatra da je iznos potpore jednak iznosu za koji je izdano jamstvo jer je jasno da, bez obzira na uvjete, nijedan razuman tržišni sudionik ne bi mogao dati jamstvo za taj iznos društvu Larco s obzirom na njegove gospodarske teškoće. Drugim riječima, Komisija smatra da je društvo steklo prednost jednaku jamčenom iznosu jer ono bez državnog jamstva ne bi moglo dobiti nikakvo jamstvo na tržištu.
(95)
Komisija nema informacije da je to jamstvo aktivirano.
4.2.5. Peta mjera: Jamstvena pisma umjesto predujma dodatnog poreza iz 2010.
(96)
Komisija je primila na znanje pojašnjenja koja su pružila grčka nadležna tijela u pogledu činjenica na kojima se temelji Peta mjera.
(97)
U svjetlu dokaza koje su pružila grčka nadležna tijela Komisija se slaže da je sud odobrio društvu Larco pravo zamjene predujma dodatnog poreza jamstvenim pismima na temelju objektivnih kriterija, koji bi se primijenili na bilo koje drugo društvo u sličnoj situaciji. Stoga je zaključeno da Peta mjera nije uključivala selektivnu prednost za Larco.
4.2.6. Šesta mjera: Državna jamstva iz 2011.
(98)
Komisija je primila na znanje pojašnjenja koja su pružila grčka nadležna tijela u pogledu činjenica na kojima se temelji Šesta mjera.
(99)
Komisija se ne slaže s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da Šesta mjera nije uključivala državna sredstva. Prvo, kao što je objašnjeno u pogledu Druge mjere, državnima jamstvima dovode se u rizik državna sredstva jer se njihovim aktiviranjem vrši plaćanje iz državnog proračuna. Osim toga, svako jamstvo koje nije propisno nadoknađeno tržišnom premijom podrazumijeva gubitak financijskih sredstava države. Nadalje, tvrdnja o nepodmirenom dugu za PDV u iznosu od 60 milijuna EUR čini se proturječnom komentarima podnesenima u pogledu Pete mjere, pri čemu su grčka nadležna tijela izjavila da namjerno, u skladu sa zakonom, nisu vratila dospjeli PDV kako bi se poravnala obustava predujma dodatnog poreza.
(100)
Stoga Komisija smatra da je za ovu mjeru ispunjen kriterij državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja državi.
(101)
Slično kao kod Druge i Četvrte mjere, uvjeti iz odjeljka 3.2. Obavijesti o jamstvima nisu ispunjeni ni za ovu mjeru.
(102)
Stoga Komisija smatra da razumni tržišni vjerovnik ne bi odobrio društvu Larco jamstvo pod tim uvjetima. Budući da je ova mjera odobrena društvu selektivno, Komisija zaključuje da je korisnik stekao selektivnu prednost.
(103)
Zbog razloga iznesenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 75 i 76 gore, ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.
(104)
Stoga je zaključeno da Šesta mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Kao i kod Druge mjere, Komisija smatra da je iznos potpore jednak iznosu kredita za koje je izdano jamstvo jer je dvojbeno bi li Larco, s obzirom na svoje gospodarske teškoće, pronašao ikakvo financiranje na tržištu bez obzira na okolnosti.
(105)
Komisija nema informacije da je to jamstvo aktivirano.
4.2.7. Zaključak o postojanju državne potpore
(106)
U svjetlu prethodno navedenoga, Komisija smatra da Prva i Peta mjera ne predstavljaju državnu potporu, dok Druga, Treća, Četvrta i Šesta mjera predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
(107)
Prema tome, državna potpora obuhvaćena Drugom mjerom iznosi 30 000 000 EUR dodijeljenih 22. prosinca 2008. Državna potpora obuhvaćena Trećom mjerom iznosi 44 999 999,40 EUR, ali grčka nadležna tijela trebaju razjasniti datum(e) dodjele. Državna potpora obuhvaćena Četvrtom mjerom iznosi 10 820 824,95 EUR dodijeljenih 10. svibnja 2010., a ukupna državna potpora obuhvaćena Šestom mjerom iznosi 50 000 000 (rezultat zbroja 30 000 000 EUR + 30 000 000 EUR) dodijeljenih 30. prosinca 2011.
4.3. Nezakonita potpora
(108)
Druga, Treća, Četvrta i Šesta mjera predstavljaju državnu potporu i dodijeljene su protivno obvezama obavješćivanja i mirovanja koje su utvrđene člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Stoga te mjere predstavljaju nezakonitu potporu.
4.4. Usklađenost potpore
(109)
Budući da određene mjere predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, njihova usklađenost mora se ocijeniti u svjetlu iznimaka navedenih u stavcima 2. i 3. tog članka.
(110)
U skladu sa sudskom praksom Europskog suda, državi članici prepušta se da se pozove na moguće temelje usklađenosti i pokaže da su uvjeti za takvu usklađenost ispunjeni (28).
4.4.1. Usklađenost Druge, Četvrte i Šeste mjere
(111)
Za Drugu i Četvrtu mjeru grčka nadležna tijela nisu se pozvala ni na kakve moguće temelje usklađenosti jer su tvrdila da te mjere ne predstavljaju državnu potporu.
(112)
Budući da te mjere predstavljaju državnu potporu, njihovu usklađenost treba ocijeniti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora i posebno u skladu sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju jer je Larco najmanje od 2008. bio poduzeće u teškoćama. U skladu s točkom 20. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju, „poduzeće u teškoćama ne može se smatrati odgovarajućim sredstvom za promoviranje drugih ciljeva javne politike sve dok nije osigurana njegova održivost. S obzirom na to, Komisija smatra da potpore poduzećima u teškoćama mogu pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti a da ne utječu štetno na trgovinu u mjeri u kojoj je to suprotno interesu Zajednice samo ako se poštuju uvjeti iz ovih Smjernica.”
(113)
Međutim, u ovom slučaju nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (odjeljak 3.1.). Jamstva nisu prestala vrijediti nakon šest mjeseci, a grčka nadležna tijela nisu prijavila plan restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost društva i pritom nisu provedene kompenzacijske mjere kako bi se ublažilo narušavanje tržišnog natjecanja. Konačno, nema dokaza da je potpora bila ograničena na potreban minimum, posebno vlastitim doprinosom korisnika potpore. Nadležna tijela nisu podnijela likvidacijski plan.
(114)
U pogledu Šeste mjere, grčka nadležna tijela izjavila su da je sukladna s Privremenim okvirom i privremenom jamstvenom shemom te da u svakom slučaju ispunjava uvjete za sanacijsku potporu.
(115)
Komisija se ne slaže s tim tvrdnjama grčkih nadležnih tijela. Ona smatra da uvjeti iz Privremenog okvira i privremene jamstvene sheme nisu ispunjeni jer je društvo Larco bilo poduzeće u teškoćama. Ukupni iznos tih dvaju jamstava premašio je godišnji ukupni iznos plaća društva Larco, jamstvo je premašilo 90 % kredita, a 1 % p.a. ne može se smatrati tržišnom premijom koja odražava rizik neplaćanja jamčenog iznosa.
(116)
U pogledu tvrdnje da ta mjera predstavlja potporu za sanaciju, premda Komisija vodi rasprave s grčkim nadležnim tijelima o društvu Larco još od 2011., tijela nikad nisu spomenula da bi se jamstva iz 2011. trebala smatrati sanacijskom potporom i nikad nisu dostavila nikakvu obavijest u tu svrhu. Štoviše, u odgovoru na upitnik koji su poslala 16. ožujka 2012., grčka nadležna tijela izričito su izjavila da društvo u posljednjih deset godina nije imalo koristi ni od potpore za sanaciju ni od potpore za restrukturiranje.
(117)
U svakom slučaju, ni u ovom predmetu nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Jamstva iz 2011. nisu prestala vrijediti nakon šest mjeseci, a grčka nadležna tijela nisu prijavila plan restrukturiranja ni plan likvidacije. Poslovni plan u kojem se opravdava potreba za 30 milijuna EUR za ulaganja ne može biti temelj usklađenog plana restrukturiranja u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Razlog tome je taj što cilj tog plana nije bila ponovna uspostava održivosti društva i nije bilo ni predviđenih ni provedenih kompenzacijskih mjera kojima bi se ublažila narušavanja tržišnog natjecanja. Konačno, nije bilo dokaza da je potpora bila ograničena na potreban minimum, posebno vlastitim doprinosom korisnika potpore. Tijela nisu podnijela ni likvidacijski plan.
(118)
Komisija nije pronašla nijedan drugi mogući temelj za usklađenost Druge, Četvrte i Šeste mjere.
(119)
U svjetlu prethodno navedenoga, Komisija smatra da Druga, Četvrta i Šesta mjera nisu usklađene s unutarnjim tržištem.
4.4.2. Usklađenost Treće mjere
(120)
Grčka nadležna tijela nisu navela nijedan mogući temelj za usklađenost Treće mjere jer su tvrdila da ta mjera ne predstavlja državnu potporu.
(121)
Budući da ta mjera predstavlja državnu potporu, treba je ocijeniti i u pogledu njezine usklađenosti prema Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju zbog razloga iznesenih u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 112 gore. Međutim, ni u ovom slučaju nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (odjeljak 3.1.). Grčka nadležna tijela nikad nisu prijavila plan restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost društva i nisu provedene kompenzacijske mjere kojima bi se ublažilo narušavanje tržišnog natjecanja. Konačno, nema dokaza da je potpora bila ograničena na potreban minimum, posebno vlastitim doprinosom korisnika potpore.
(122)
Komisija nije pronašla nijedan drugi mogući temelj za usklađenost ove mjere.
(123)
Uzimajući prethodno navedeno u obzir, Komisija smatra da Treća mjera nije usklađena s unutarnjim tržištem.
4.5. Povrat
(124)
U skladu s Ugovorom i uspostavljenom sudskom praksom Suda, Komisija je nadležna zaključiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu ako se utvrdi da nije usklađena s unutarnjim tržištem (29). Sud isto tako dosljedno tvrdi da obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra neusklađenom s unutarnjim tržištem služi u svrhu ponovne uspostave prethodne situacije (30). U tom kontekstu Sud je utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonite potpore, čime će izgubiti prednost nad tržišnim natjecateljima koju je uživao na tržištu te će se uspostaviti situacija koja je postojala prije isplate potpore (31).
(125)
U skladu sa sudskom praksom, u članku 14. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (32) tvrdi se da, „kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od predmetne države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore […]”.
(126)
Stoga, s obzirom na to da nijedna od predmetnih mjera nije bila prijavljena Komisiji, što predstavlja kršenje članka 108. Ugovora te ih se stoga treba smatrati nezakonitim i neusklađenim potporama, moraju se vratiti kako bi se ponovno uspostavila situacija koja je postojala na tržištu prije njihove dodjele. Povrat bi trebao pokriti razdoblje od trenutka kada je nastala prednost za korisnika, odnosno kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku, do njezina učinkovitog povratka, a na iznose koje treba vratiti obračunava se kamata sve do učinkovitog povrata.
5. ZAKLJUČAK
(127)
Prva i Peta mjera ne predstavljaju potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
(128)
Grčka je nezakonito primijenila Drugu, Treću, Četvrtu i Šestu mjeru, kršeći odredbe članka 108. stavka 3. Ugovora.
(129)
Druga, Četvrta i Šesta mjera (državna jamstva iz 2008., 2010. i 2011.) u korist društva Larco posebno su predstavljale državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i nisu bile usklađene s unutarnjim tržištem jer nisu bili ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju i nije utvrđen nijedan drugi temelj usklađenosti.
(130)
Treća mjera (sudjelovanje države u povećanju kapitala društva Larco 2009.) isto je tako predstavljala državnu potporu i nije bila usklađena s Ugovorom jer nisu bili ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju i nije utvrđen nijedan drugi temelj usklađenosti.
(131)
Komisija napominje da je Grčka pristala da se predmetna odluka donese na engleskom jeziku.
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Mjere nenaplate duga prema Ministarstvu financija i zamjene predujma dodatnog poreza jamstvenim pismima iz 2010., koje je provela Grčka u korist društva Larco, ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
Članak 2.
Mjere državne potpore u iznosu od 135 820 824,35 EUR u obliku državnih jamstava društvu Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. 2008., 2010. i 2011. i sudjelovanja države u povećanju kapitala društva 2009., koje je Grčka dodijelila nezakonito, kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora, nisu usklađene s unutarnjim tržištem.
Članak 3.
1. Grčka mora zatražiti od korisnika povrat neusklađenih potpora iz članka 2.
2. Na iznose koje treba vratiti obračunava se kamatna stopa od datuma kada su stavljeni na raspolaganje korisnika do njihova stvarnog povrata.
3. Obračun se vrši na temelju složene kamate, u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (33), kako je izmijenjena.
4. U pogledu Treće mjere Grčka mora navesti točan datum (točne datume) kada je dala doprinos povećanju dioničkog kapitala 2009.
5. Grčka mora otkazati sva preostala plaćanja potpore iz članka 2., s učinkom od datuma donošenja ove Odluke.
Članak 4.
1. Povrat potpore iz članka 2. ima trenutačni učinak.
2. Grčka mora osigurati da se ova Odluka provede u roku od četiri mjeseca od dana njezine objave.
Članak 5.
1. U roku od dva mjeseca nakon objave ove Odluke Grčka ima obvezu podnijeti sljedeće informacije:
(a)
ukupni iznos (glavnicu i kamatu na iznos povrata) koji treba povući od korisnika;
(b)
detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke;
(c)
dokumentaciju koja pokazuje da je korisniku naložen povrat potpore.
2. Grčka mora izvješćivati Komisiju o napretku nacionalnih mjera poduzetih radi provedbe ove Odluke do potpunog povrata potpore iz članka 2. Na jednostavan zahtjev Komisije mora odmah predočiti informacije o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu ispunjavanja uvjeta iz ove Odluke. Jednako tako, mora pružiti detaljne informacije o iznosima potpore i kamata za povrat koji su već naplaćeni od korisnika.
Članak 6.
Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu 27. ožujka 2014.