РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 795/2014 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 3 юли 2014 година
относно надзорните изисквания за системно важните платежни системи
(ЕЦБ/2014/28)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 127, параграф 2 от него,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 3.1, член 22 и член 34.1, първо тире от него,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно член 127, параграф 2, четвърто тире от Договора и член 3.1, четвърто тире от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Уставът на ЕСЦБ“) Евросистемата е оправомощена да насърчава нормалното функциониране на платежните системи.
(2)
Евросистемата насърчава нормалното функциониране на платежните системи, inter alia, като осъществява надзор.
(3)
През януари 2001 г. Евросистемата утвърди „Основните принципи за системно важните платежни системи“, разработени от Комитета по платежни и сетълмент системи (КПСС) на Банката за международни разплащания (БМР), като минимални изисквания за системно важните платежни системи (СВПС) (1).
(4)
През април 2012 г. „Основните принципи за системно важните платежни системи“ бяха заменени от принципите за инфраструктурите на финансовите пазари на КПСС и на Техническия комитет на Международната организация на комисиите за ценни книжа (МОКЦК) (наричани по-долу „принципите на КПСС-МОКЦК“) (2), с които се хармонизират и засилват съществуващите международни стандарти, inter alia, за СВПС.
(5)
Съгласно принципите на КПСС-МОКЦК, СВПС следва да бъдат обект на ефективен надзор, при ясно определени и публично оповестени критерии, тъй като могат да породят системни рискове, ако са недостатъчно добре защитени от рисковете, на които са изложени. Освен това компетентните органи следва да разполагат с достатъчно правомощия и средства, за да изпълняват съответните си задачи, включително да предприемат корективни действия. КПСС-МОКЦК препоръчва прилагането на тези принципи във възможно най-голяма степен, доколкото е позволено съгласно националните правни и регулаторни рамки.
(6)
Поради това и с оглед осигуряването на ефикасността и стабилността на СВПС, Европейската централна банка (ЕЦБ) реши да приложи принципите на КПСС-МОКЦК посредством регламент. От органите в други държави също се очаква по подобен начин да въведат и прилагат принципите на КПСС-МОКЦК в съответната си правна и регулаторна рамка във възможно най-голяма степен, доколкото е позволено от тази рамка.
(7)
Настоящият регламент обхваща СВПС, включително платежни системи за големи плащания и платежни системи за малки плащания от системно значение. Той се прилага спрямо платежни системи, чиито оператори са както централни банки, така и частни оператори. В принципите на КПСС-МОКЦК е отчетено, че съществуват извънредни случаи, при които те се прилагат по различен начин спрямо платежните системи, чиито оператори са централни банки, поради изисквания, уредени в съответните закони, подзаконови актове или политики. Евросистемата има цели на обществената политика, отговорности и институционална уредба, дефинирани в Договора и Устава на ЕСЦБ, което означава, че СВПС на Евросистемата могат да бъдат освободени от определени изисквания по настоящия регламент. В този контекст СВПС на Евросистемата следва да бъдат освободени от определени изисквания относно управлението, плановете за постепенно прекратяване на дейността, собствения капитал и ликвидните активи, обезпеченията и инвестиционните рискове, които обхващат същите области като съответните изисквания, формално приети от Управителния съвет. Тези изключения са определени в няколко разпоредби на регламента.
(8)
Съгласно Насоки ЕЦБ/2012/27 от 5 декември 2012 г. относно Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време (TARGET2) (3), TARGET2 има децентрализирана структура, свързваща множество от платежни системи. Системните компоненти на TARGET2 са хармонизирани във възможно най-голяма степен, с някои изключения при наличие на национални ограничения от правно естество. TARGET2 също така се характеризира с единна техническа платформа, наречена единна съвместна платформа. Управителният съвет има върховна компетентност по отношение на TARGET2 и гарантира нейната публична функция: това правило във връзка с управлението е отразено в надзора над TARGET2.
(9)
За ефикасността и стабилността на СВПС се изисква спазване на приложимите национални закони и ясни правила, процедури и договори, съгласно които тя функционира. Спазването на законите се отнася до правните системи на всички държави, в които оператор на СВПС или нейни участници осъществяват дейност.
(10)
Ефикасността и стабилността на СВПС зависят също и от това колко ясни и уместни са правилата ѝ за управление, които трябва да бъдат ясно документирани.
(11)
Наличието на стабилна развиваща се рамка за цялостно управление на правни, кредитни, ликвидни и операционни рискове, общи бизнес рискове, попечителски, инвестиционни и други рискове е от съществено значение за идентифицирането, измерването, наблюдението и управлението на целия спектър от рискове, които възникват за оператора на СВПС или на които той е изложен. Това се отнася и за стабилността и устойчивостта на рамката за обезпечения, правилата и процедурите при неизпълнение от страна на участник и плановете за непрекъснатост на дейността на оператор на СВПС.
(12)
Намаляването на системния риск изисква, inter alia, окончателност на сетълмента. В Европейския съюз е приета Директива 98/26/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 1998 г. относно окончателността на сетълмента в платежните системи и в системите за сетълмент на ценни книжа (4). Директива 98/26/ЕО изисква правилата за системите, определени съгласно нея, да дефинират момента на въвеждане (след който нарежданията за превод подлежат на изпълнение и дори в случай на производство по несъстоятелност спрямо участник - са задължителни за трети страни) и момента на неотменимост на нарежданията за превод. Сетълментът в рамките на деня или в реално време също може да е препоръчителен, ако е съвместим с общия бизнес модел на СВПС и е необходим, за да даде възможност на оператора на СВПС и на участниците в нея да управляват съответните си кредитни и ликвидни рискове.
(13)
Обективните, основани на анализ на риска и публично оповестени критерии за участие в СВПС, които позволяват справедлив и (при условията на приемливи стандарти за контрол на риска) свободен достъп до СВПС, насърчават сигурността и ефикасността на СВПС и на пазарите, които тя обслужва, като същевременно не ограничават непропорционално свободното предоставяне на услуги.
(14)
Разпоредбите на настоящия регламент, които изискват от оператора на СВПС да събира, обработва и предава данни, следва да не засягат приложимите правила относно защитата на данните на участниците или клиентите.
(15)
Цялостно ефикасната и ефективна СВПС, с ясно определени, измерими и постижими цели и задачи, е най-добре устроена да посрещне нуждите на участниците в СВПС и на пазарите, които тя обслужва.
(16)
ЕЦБ може да използва националните централни банки за осъществяването на задачите на ЕСЦБ, доколкото е възможно и уместно.
(17)
Установените в настоящия регламент изисквания са пропорционални на характерните за СВПС рискове и експозиции.
(18)
Възможността за компетентните органи да изискват корективни мерки за отстраняване на последиците от неизпълнение или за избягване на повторно неизпълнение на настоящия регламент и възможността за ЕЦБ да налага ефективни, пропорционални и възпиращи санкции за нарушения на настоящия регламент са съществени елементи при прилагането на принципите на КПСС-МОКЦК във възможно най-голяма степен, доколкото е позволено от Договора и Устава на ЕСЦБ.
(19)
По отношение на спазването на надзорните изисквания, уредени в настоящия регламент, е необходимо да бъде предвиден преходен период, който да позволи на операторите на СВПС да се запознаят с изискванията и да ги приложат,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. Настоящият регламент установява надзорни изисквания за СВПС.
2. Управителният съвет приема решение, с което се идентифицират платежните системи, спрямо които се прилага настоящият регламент, съответните им оператори и компетентни органи. Този списък се поддържа на уебсайта на ЕЦБ и се актуализира след всяка промяна.
3. Платежна система следва да бъде идентифицирана като СВПС, ако: а) отговаря на изискванията за нея да бъде подадено уведомление за система по смисъла на Директива 98/26/ЕО от държава членка, чиято парична единица е еврото, или операторът ѝ е установен в еврозоната, включително установяване посредством клон, чрез който системата оперира; и б) през една календарна година са изпълнени поне две от следните условия:
i)
общата среднодневна стойност на обработените деноминирани в евро плащания надвишава 10 милиарда евро;
ii)
пазарният ѝ дял е поне един от следните:
-
15 % от общия обем на деноминираните в евро плащания,
-
5 % от общия обем на деноминираните в евро трансгранични плащания,
-
75 % от общия обем на деноминираните в евро плащания на равнището на една държава членка, чиято парична единица е еврото;
iii)
трансграничната ѝ дейност (т.е. участници, установени в държава, различна от тази на оператора на СВПС, и/или трансгранични връзки с други платежни системи) включва пет или повече държави и генерира най-малко 33 % от общия обем на деноминираните в евро плащания, обработени от тази СВПС;
iv)
тя се използва за сетълмента на други инфраструктури на финансовите пазари.
4. Операторите на СВПС осигуряват изпълнението от страна на СВПС, които те оперират, на изискванията, изложени в членове 3-21.
Член 2
Определения
По смисъла на настоящия регламент:
1)
„платежна система“ е формално споразумение между трима или повече участници, без да се броят възможните банки по сетълмента, централни контрагенти, клирингови къщи или индиректни участници, с общи правила и стандартизирани разпоредби за изпълнението на нареждания за превод между участниците;
2)
„нареждане за превод“ има същото значение, както е определено в член 2, буква и), първо тире от Директива 98/26/ЕО;
3)
„системен риск“ е рискът, че неизпълнението на съответните им задължения в СВПС от участник или оператора на СВПС ще стане причина други участници и/или операторът на СВПС да не могат да изпълнят задълженията си, когато те станат дължими, като това би могло да доведе до ефекти от преноса, които да застрашат стабилността на финансовата система или доверието в нея;
4)
„оператор на СВПС“ е юридическото лице, което носи юридическата отговорност за оперирането на СВПС;
5)
„компетентен орган“ е централната банка на Евросистемата, която носи основната отговорност за надзора, определена като такава съгласно член 1, параграф 2;
6)
„СВПС на Евросистемата“ е СВПС, която е притежавана и оперирана от централна банка на Евросистемата;
7)
„правен риск“ е рискът, който произтича от прилагането на закони или подзаконови актове, което обикновено води до загуба;
8)
„кредитен риск“ е рискът, че даден контрагент, независимо дали е участник, или друго лице, няма да може да изпълни изцяло финансовите си задължения, когато те станат дължими или в който и да е момент в бъдеще;
9)
„ликвиден риск“ е рискът, че даден контрагент, независимо дали е участник, или друго лице, няма да разполага с достатъчно средства, за да изпълни финансовите си задължения, когато те станат дължими, въпреки че той може да разполага с достатъчно средства да ги изпълни в бъдеще;
10)
„операционен риск“ е рискът, че недостатъци в информационните системи или вътрешните процеси, човешка грешка, грешки в управлението или нарушения, предизвикани от външни събития или външни услуги, ще доведат до намаляването, влошаването или прекъсването на услуги, предоставяни от СВПС;
11)
„попечителски риск“ е рискът от понасянето на загуба по отношение на съхранявани активи в случай на несъстоятелност, небрежност, измама, лошо управление или неподходящо водене на регистри от страна на попечител или подпопечител;
12)
„инвестиционен риск“ е рискът от загуба, пред който е изправен оператор на СВПС или участник, когато операторът на СВПС инвестира собствените си средства или тези на участниците, например обезпечение;
13)
„пазарен риск“ е рискът от загуби, както по балансови, така и по задбалансови позиции, произтичащи от движението на пазарните цени;
14)
„система за отложен нетен сетълмент“ е система, която извършва сетълмент на нетна база в края на предварително определен цикъл на сетълмент, например в края на работния ден или през работния ден;
15)
„трансгранично обезпечение“ е обезпечение, по отношение на което от гледна точка на държавата, в която активите се приемат като обезпечение, поне едно от следните е чуждестранно/чуждо: а) валутата на деноминация; б) държавата, в която се намират активите; или в) държавата, в която е установен емитентът;
16)
„трансгранично плащане“ е плащане между участници, установени в различни държави;
17)
„инфраструктура на финансовите пазари“ е многостранна система между участващи институции, включително системния оператор, която се използва за клиринг, сетълмент или регистрация на плащания, ценни книжа, деривативи или други финансови сделки;
18)
„участник“ е лице, което е идентифицирано или признато от платежна система, на което пряко или непряко е позволено да изпраща нареждания за превод до тази система и което може да получава нареждания за превод от нея;
19)
„съветът“ е административният или надзорният съвет на оператор на СВПС, или и двата съвета, в съответствие с националното законодателство;
20)
„ръководството“ са изпълнителните директори, т.е. членовете на едностепенна управленска структура, които се занимават с ежедневното управление на оператора на СВПС, и членовете на управителния съвет на оператора на СВПС при двустепенна управленска структура;
21)
„съответни заинтересовани страни“ са участници, инфраструктури на финансовите пазари, които оказват влияние върху риска в СВПС, и според конкретния случай - други засегнати участници на пазара;
22)
„кредитна експозиция“ е сума или стойност, за която има риск, че участник няма да погаси пълната стойност, когато е дължима или в който и да е момент след това;
23)
„обезпечение“ е актив или поето от трето лице задължение, които се използват от обезпечител с цел да обезпечи дадено задължение спрямо обезпечено лице. Обезпечението включва както вътрешно, така и трансгранично обезпечение;
24)
„предоставящо ликвидност лице“ е лице, предоставящо пари в брой съгласно член 5, параграф 3, член 6, параграф 5 и член 8, параграфи 1, 9 и 11 или активи съгласно член 8, параграф 4, включително участник в СВПС или външно лице;
25)
„извънредни, но реалистични пазарни условия“ са цялостен набор от исторически и хипотетични условия, включително периодите с най-високо ниво на променливост, които са били наблюдавани на обслужваните от СВПС пазари;
26)
„предвидена дата на сетълмент“ е датата, която е записана в СВПС като дата на сетълмента от подателя на нареждане за превод;
27)
„общ бизнес риск“ е всяко потенциално влошаване на финансовото състояние на СВПС като търговско предприятие, като последица от спад в приходите ѝ или увеличение на разходите ѝ, така че разходите надвишават приходите и водят до загуба, която трябва да бъде покрита от капитала;
28)
„план за възстановяване“ е план, разработен от оператор на СВПС, за възобновяване на нормалното функциониране на дадена СВПС;
29)
„план за организирано постепенно прекратяване на дейността“ е план, разработен от оператор на СВПС, за организираното закриване на дадена СВПС;
30)
„съществен“ квалифицира риск, зависимост и/или промяна, които могат да засегнат способността на дадено лице да изпълнява или предоставя услуги, както се очаква;
31)
„съответни органи“ са органите, които имат законов интерес за достъп до информация от СВПС, за да изпълняват законовите си задължения, например органите за преструктуриране и надзорните органи на основните участници;
32)
„основен риск“ е рискът, че даден контрагент ще загуби пълната стойност по дадена сделка, т.е. рискът, че продавач на финансов актив ще предостави актива неотменимо, но няма да получи плащане, или рискът, че купувач на финансов актив ще плати неотменимо за актива, но няма да го получи;
33)
„банка попечител“ е банка, която съхранява и гарантира финансовите активи на трети лица;
34)
„банка по сетълмента“ е банка, която държи сметки във връзка с плащания, по които се извършва изпълнението на задълженията, възникващи от платежна система;
35)
„nostro агент“ е банка, използвана от участниците в СВПС за сетълмент;
36)
„едностранно плащане“ е плащане, което включва само едно прехвърляне на средства в една валута;
37)
„двустранно плащане“ е плащане, което включва две прехвърляния на средства в различни валути в система за сетълмент от типа „обмен срещу стойност“;
38)
„утежняващ риск“ е рискът, който произтича от експозиция към участник или емитент, когато обезпечението, предоставено от този участник или емитирано от този емитент, е тясно свързано с кредитния му риск;
39)
„работен ден“ има същото значение, както е определено в член 2, буква н) от Директива 98/26/ЕО.
Член 3
Правна обоснованост
1. Операторът на СВПС оценява дали приложимото право във всички съответни правни системи предоставя висока степен на сигурност и поддържа всеки съществен аспект от дейностите на неговата СВПС.
2. Операторът на СВПС установява правила и процедури на СВПС и сключва договори, които са ясни и съгласувани с приложимото право във всички съответни правни системи.
3. Операторът на СВПС следва да може да посочи по ясен и разбираем начин приложимото право и приложимите правила, процедури и договори за функционирането на дадена СВПС, на компетентния орган, участниците и когато е приложимо - на клиентите на участниците.
4. Операторът на СВПС взема мерки, за да гарантира, че неговите правила, процедури и договори подлежат на изпълнение във всички съответни правни системи и че действията, които предприема съгласно тези правила, процедури и договори, няма да бъдат обявени за нищожни, отменени или изпълнението им няма да бъде спирано.
5. Операторът на СВПС, който осъществява дейност в повече от една правна система, установява и смекчава рисковете, произтичащи от всяко потенциално стълкновение на закони.
6. Операторът на СВПС с длъжен да положи максимални усилия да гарантира, че СВПС е определена съгласно Директива 98/26/ЕО.
Член 4
Управление
1. Операторът на СВПС разполага с документирани цели, които придават голямо значение на сигурността и ефикасността на СВПС. Целите изрично подкрепят финансовата стабилност и другите съответни съображения от обществен интерес, по-специално свободните и ефикасни финансови пазари.
2. Операторът на СВПС разполага с документирани правила за управление, които осигуряват ясни и преки йерархични връзки за носене на отговорност и за отчетност. Тези правила се предоставят на компетентния орган, собствениците и участниците. Операторът на СВПС предоставя на обществеността съкратени версии на правилата.
3. Ролята и отговорностите на съвета следва да бъдат ясно определени. Ролята и отговорностите на съвета включват следното:
а)
установяване на ясни стратегически цели за СВПС;
б)
установяване на документирани процедури за функционирането на СВПС, включително процедури за идентифициране, търсене на решение за и управление на конфликти на интереси между членовете ѝ;
в)
с изключение на СВПС на Евросистемата, осигуряване на ефективен подбор, наблюдение и където е целесъобразно - отстраняване на членове на ръководството;
г)
с изключение на СВПС на Евросистемата, установяване на подходящи политики за обезщетяване, съгласувани с най-добрите практики и основани на дългосрочни резултати.
4. С изключение на СВПС на Евросистемата, най-малкото веднъж годишно съветът прави преглед на цялостната си работа и на работата на отделните членове на съвета.
5. По отношение на състава на съвета се осигурява интегритет и с изключение на СВПС на Евросистемата - подходяща комбинация от технически умения, знания и опит, свързани както със СВПС, така и с финансовия пазар като цяло, което позволява на съвета да изпълнява съответната си роля и отговорности. Съставът зависи също и от общото разпределение на компетенциите в съответствие с националното право. С изключение на СВПС на Евросистемата, когато това е позволено от националното право, съветът включва и членове на съвета без изпълнителни функции.
6. Ролята, отговорностите и йерархичните връзки на докладване на ръководството следва да бъдат ясно определени. По отношение на състава се осигурява интегритет и подходяща комбинация от технически умения, знания и опит, свързани както със СВПС, така и с финансовия пазар като цяло, което позволява на ръководството да изпълнява отговорностите си за функционирането и управлението на риска на оператора на СВПС. В съответствие с насоките на съвета в отговорностите на ръководството се включва следното:
а)
че дейностите на оператора на СВПС са съгласувани с неговите цели, стратегия и толерантност към риска;
б)
че механизмите за вътрешен контрол и свързаните с тях процедури са разработени и изпълнени и спрямо тях се осъществява надзор по подходящ начин с цел насърчаване на целите на оператора на СВПС;
в)
че механизмите за вътрешен контрол и свързаните с тях процедури подлежат на редовен преглед и тестване от добре обучени и достатъчно на брой служители, отговарящи за функциите по управление на риска и вътрешен одит;
г)
активно участие в процеса по контрол на риска;
д)
че на рамката за управление на риска на СВПС са предоставени достатъчно средства.
7. Съветът създава и осъществява надзор над документирана рамка за управление на риска, която:
а)
включва политиката за толерантност към риска на оператора на СВПС;
б)
възлага отговорности и определя отчетност за рискови решения;
в)
урежда вземането на решения при кризи и извънредни ситуации;
г)
урежда функциите по вътрешен контрол.
Съветът гарантира, че функциите по управление на риска и вътрешен контрол разполагат с достатъчно правомощия, независимост, средства и достъп по отношение на съвета.
8. Съветът гарантира, че основните решения, засягащи техническото и функционалното устройство, правилата и цялостната стратегия на СВПС, по-специално във връзка с избора на разпоредби за клиринг и сетълмент, оперативна структура, обхват на продуктите, на които се извършва клиринг или сетълмент, и използването на технологии и процедури, отразяват по подходящ начин законовите интереси на съответните заинтересовани страни на СВПС. В разумен срок преди вземането на такива решения се провеждат консултации със съответните заинтересовани страни и където е целесъобразно - с обществеността.
Член 5
Рамка за цялостното управление на рискове
1. Операторът на СВПС създава и поддържа стабилна рамка за управление на риска за цялостно идентифициране, измерване, наблюдение и управление на спектъра от рискове, които възникват за СВПС или на които СВПС е изложена. Поне веднъж годишно той прави преглед на рамката за управление на риска. Рамката за управление на риска:
а)
включва политиката за толерантност към риска на оператора на СВПС и подходящите инструменти за управление на риска;
б)
възлага отговорност и определя отчетност за рискови решения;
в)
урежда вземането на решения при извънредни ситуации, свързани с дадена СВПС, включително тенденции на финансовите пазари, които биха могли да имат отрицателен ефект върху ликвидността на пазара и стабилността на финансовата система в държавата членка, чиято парична единица е еврото, в която е установен операторът на СВПС или един от участниците.
2. Операторът на СВПС предоставя стимули на участниците и, където е приложимо - на техните клиенти, да управляват и ограничават рисковете, които те представляват за СВПС и които те понасят от нея. По отношение на участниците тези стимули включват режим на ефективни, пропорционални и възпиращи финансови санкции или разпоредби за поделяне на загубите, или и двете.
3. Поне веднъж годишно операторът на СВПС прави преглед на съществените рискове, които СВПС понася от и представлява за други лица, включително, inter alia, инфраструктури на финансовите пазари, банки по сетълмента, доставчици на ликвидност и доставчици на услуги, в резултат на взаимозависимости. Операторът на СВПС разработва инструменти за управление на риска, които са солидни и пропорционални на установеното равнище на риск.
4. Операторът на СВПС определя особено важните операции и услуги на СВПС. Операторът на СВПС набелязва конкретни сценарии, които биха могли да му попречат да може да предоставя тези особено важни операции и услуги като действащо предприятие, и прави оценка на ефективността на всички възможности за възстановяване и с изключение на СВПС на Евросистемата - за организирано постепенно прекратяване на дейността. Най-малкото веднъж годишно той прави преглед на особено важните операции и услуги на СВПС. Въз основа на тази оценка операторът на СВПС изготвя план за възстановяване на СВПС или с изключение на СВПС на Евросистемата - за организирано постепенно прекратяване на дейността ѝ. Планът за възстановяване и организирано постепенно прекратяване на дейността съдържа, inter alia, съществено резюме на основните стратегии за възстановяване и организирано постепенно прекратяване на дейността, повторно изложение на особено важните операции и услуги на СВПС и описание на мерките, необходими за прилагането на основните стратегии. Когато е приложимо, операторът на СВПС предоставя на съответните органи информацията, необходима за целите на планиране на преструктурирането. Поне веднъж годишно той прави преглед на плана за възстановяване и организирано постепенно прекратяване на дейността.
Член 6
Кредитен риск
1. Операторът на СВПС създава солидна рамка за измерване, наблюдение и управление на кредитните експозиции спрямо участниците си и на кредитните експозиции между участниците, произтичащи от процесите на плащане, клиринг и сетълмент на СВПС.
2. Операторът на СВПС идентифицира всички източници на кредитен риск. Измерването и наблюдението на кредитни експозиции се извършва в рамките на деня, като се използват навременна информация и подходящи инструменти за управление на риска.
3. Операторът на СВПС, включително такъв, който оперира система за отложен нетен сетълмент с гаранция по сетълмента, който в рамките на операции на СВПС формира кредитна експозиция спрямо участниците си, покрива кредитната си експозиция спрямо всеки участник, като използва обезпечение, гаранционни фондове, собствен капитал (след приспадане на сумата, определена за покриване на общия бизнес риск) или други равностойни финансови средства.
4. Операторът на СВПС, включително такъв, който оперира система за отложен нетен сетълмент без гаранция по сетълмента, но при която участниците са изправени пред кредитни експозиции, произтичащи от процесите на плащане, клиринг и сетълмент на СВПС, разполага с правила или договорености с тези участници. Правилата или договореностите гарантират, че участниците ще предоставят достатъчно средства, както е определено в параграф 3, за покриване на кредитните експозиции, произтичащи от процесите на плащане, клиринг и сетълмент на СВПС, по отношение на двамата участници, които заедно със своите свързани дружества имат най-голямата агрегирана кредитна експозиция.
5. Операторът на СВПС установява правила и процедури за справяне със загубите, които произтичат пряко от неизпълнение от един или повече участници на задълженията им към СВПС. Тези правила и процедури се отнасят до разпределението на евентуалните необезпечени загуби, включително изплащането на средствата, които даден оператор на СВПС може да е взел назаем от доставчици на ликвидност. Те включват правилата и процедурите на оператора на СВПС за попълване на финансовите средства, използвани от СВПС по време на стресово събитие, до равнището, установено в параграф 3.
Член 7
Обезпечение
1. Операторът на СВПС приема като обезпечение само следните активи: а) пари в брой; и б) активи с нисък кредитен, ликвиден и пазарен риск, т.е. активи, за които операторът на СВПС може да докаже на компетентния орган въз основа на подходяща вътрешна оценка, че те отговарят на следните условия:
i)
емитирани са от емитент с нисък кредитен риск;
ii)
свободно прехвърлими са без никакви ограничения от правен характер или претенции от трети страни;
iii)
деноминирани са във валута, рискът от която се управлява от оператора на СВПС;
iv)
има надеждни данни за цените им, които се публикуват редовно;
v)
не са изложени по друг начин на значителен утежняващ риск;
vi)
не са емитирани от участника, който предоставя обезпечението, или от лице, което е част от същата група като участника, освен в случай на обезпечена облигация и само когато активите в пула от обезпечения са отделени по подходящ начин посредством солидна правна рамка и удовлетворяват изискванията, изложени в точки i)-v).
При извършването на вътрешната оценка по подточки i)-vi) операторът на СВПС определя, документира и прилага обективна методология.
2. Операторът на СВПС установява и прилага политики и процедури за наблюдение на кредитното качество, ликвидността на пазара и колебливостта на цените на всеки актив, който е приет като обезпечение. Операторът на СВПС извършва редовно наблюдение, най-малкото на годишна база, на това доколко подходящи са политиките и процедурите му по оценяване. Такъв преглед се извършва също и всеки път, когато настъпи съществена промяна, която оказва влияние върху рисковата експозиция на СВПС. Операторът на СВПС извършва пазарна преоценка на обезпечението най-малкото веднъж дневно.
3. Операторът на СВПС установява стабилни и консервативни допустими отклонения и ги тества най-малкото веднъж годишно и взема предвид пазарните условия при стрес. Процедурите за допустими отклонения се валидират най-малкото веднъж годишно от служители, различни от тези, които са създали и приложили процедурите за допустими отклонения.
4. Операторът на СВПС взема мерки за избягването на концентрирани наличности от определени активи, когато това би засегнало съществено възможността за бързо осребряване на тези активи, без значителни отрицателни ценови ефекти.
5. Операторът на СВПС, който приема трансгранично обезпечение, идентифицира и смекчава рисковете, свързани с използването му, и гарантира, че трансграничното обезпечение може да се използва своевременно.
6. Операторът на СВПС е длъжен да използва ефективна и оперативно гъвкава система за управление на обезпеченията.
7. Параграф 1 не се прилага спрямо СВПС на Евросистемата.
Член 8
Ликвиден риск
1. Операторът на СВПС създава всеобхватна рамка за управлението на ликвидни рискове, пораждани от участниците в СВПС, банките по сетълмента, nostro агентите, банките попечители, доставчиците на ликвидност и другите съответни лица.
2. Операторът на СВПС установява оперативни и аналитични инструменти, които му дават възможност за текущо и своевременно идентифициране, измерване и наблюдение на сетълмента и финансовите потоци, включително използването на ликвидност в рамките на деня.
3. Операторът на СВПС е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат по всяко време с достатъчно ликвидни средства, във всичките валути, в които той оперира, за извършване на сетълмент в същия ден на задължения за плащане при широк набор от възможни стрес сценарии. Това включва по целесъобразност сетълмент в рамките на деня или в рамките на няколко дни. Стрес сценариите включват: а) неизпълнение при извънредни, но реалистични пазарни условия, от страна на участника, който заедно със своите свързани дружества има най-голямото агрегирано задължение за плащане; и б) други сценарии в съответствие с параграф 11.
4. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на едностранни плащания в евро, е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат с ликвидни средства в съответствие с параграф 3 за извършване на навременен сетълмент на задължения за плащане в случаи на неизпълнение на участника, който заедно със своите свързани дружества има най-голямото агрегирано задължение за плащане, определено съгласно параграф 3, буква а), по някой от следните начини:
а)
под формата на пари в брой в Евросистемата; или
б)
под формата на допустимо обезпечение, както е дефинирано в рамката за обезпеченията на Евросистемата, установена в Насоки ЕЦБ/2011/14 от 20 септември 2011 г. относно инструментите и процедурите на паричната политика на Евросистемата (5), по-специално ако операторът на СВПС има достъп до ликвидните улеснения с постоянен достъп на Евросистемата.
5. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на едностранни плащания в евро, е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат с допълнителни ликвидни средства в съответствие с параграф 3, буква б), по някой от начините, определени в параграф 4, или при кредитоспособна търговска банка в един или повече от един от следните инструменти:
а)
договорени кредитни линии;
б)
договорени валутни суапове;
в)
договорени репо сделки;
г)
активи, както са определени в член 7, параграф 1, които са държани от попечител;
д)
инвестиции, които са леснодостъпни и които могат да бъдат превърнати в парични средства с предварително договорени разпоредби за финансиране, за които операторът на СВПС може да докаже на компетентния орган въз основа на подходяща вътрешна оценка, че разпоредбите за финансиране са много надеждни, дори при извънредни, но реалистични пазарни условия.
Операторът на СВПС следва да може да докаже на компетентния орган въз основа на подходяща вътрешна оценка, че търговската банка е кредитоспособна.
6. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на двустранни или на едностранни плащания във валути, различни от еврото, е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат с ликвидни средства в съответствие с параграф 3, по начините, описани в параграф 5.
7. В случай че оператор на СВПС допълва средствата, посочени в параграф 3, с други активи, тези активи могат да бъдат търгуеми или приемани като обезпечение (например кредитни линии, суапове или репо сделки) ad hoc при неизпълнение, дори ако това не може да бъде договорено предварително или гарантирано по надежден начин при извънредни, но реалистични пазарни условия. В случай че участник допълва средствата, посочени в параграф 3, с други активи, операторът на СВПС гарантира, че тези други активи отговарят на изискванията, посочени в първото изречение. Предполага се, че активите могат да бъдат търгуеми или приемани като обезпечение, ако операторът на СВПС е взел предвид правилата и процедурите на съответната централна банка относно допустимостта на обезпечения.
8. Операторът на СВПС не може да взема за дадено, че ще има на разположение спешен кредит от централна банка.
9. Операторът на СВПС извършва комплексна проверка, за да провери дали всеки доставчик на ликвидни средства на СВПС съгласно параграф 3: а) има достатъчно и актуална информация, за да разбира и управлява ликвидните си рискове, свързани с предоставянето на пари в брой или активи; и б) разполага с капацитета да предоставя пари в брой или активи съгласно изискванията. Най-малкото веднъж годишно операторът на СВПС прави преглед на изпълнението на задължението си да извършва комплексна проверка. За доставчици на ликвидност се приемат само лица, които имат достъп до кредит от емитиращата централна банка. Операторът на СВПС тества редовно процедурите си за достъп до ликвидните средства на СВПС.
10. Операторът на СВПС, който има достъп до сметки, платежни услуги или свързани с ценни книжа услуги на централна банка, следва да използва тези услуги, когато е целесъобразно.
11. Операторът на СВПС определя посредством изчерпателни стрес тестове колко пари в брой и други активи са необходими, за да бъдат изпълнени изискванията по параграфи 3 и 4. Той прави периодично преглед на това количество, inter alia, като взема предвид широк набор от сценарии, включително:
а)
пикът на историческата колебливост на цените на гореспоменатите активи;
б)
промените в други пазарни фактори, включително, inter alia, определящи цените фактори и криви на доходността;
в)
едно или повече неизпълнения от страна на участници в един и същи ден и в различни последователни дни;
г)
едновременен натиск на пазарите на финансиране и на активи;
д)
спектър от прогнозни стрес сценарии при най-различни извънредни, но реалистични пазарни условия.
При тези сценарии се вземат предвид и структурата и функционирането на СВПС; проучват се всички лица, които биха могли да породят съществени ликвидни рискове за СВПС, включително, inter alia, банки по сетълмента, nostro агенти, банки попечители, доставчици на ликвидност и инфраструктури на финансовите пазари; и когато е уместно, се обхваща период от няколко дни.
12. Операторът на СВПС документира мотивите си за съхраняването на количеството пари в брой и други активи, поддържани от оператора на СВПС или от участниците в нея, и разполага с подходящи правила за управлението на тези пари и активи. Той създава ясни процедури за отчитането на резултатите от стрес тестовете си на съвета. Той използва тези резултати, за да направи оценка на адекватността на неговата рамка за управление на ликвидния риск и да извърши корекции в нея.
13. Операторът на СВПС установява ясни правила и процедури, които дават възможност на СВПС да извършва сетълмент в същия ден и когато е уместно - навременен сетълмент в рамките на деня и сетълмент в рамките на няколко дни на задължения за плащане след неизпълнение от страна на един или повече участници. Тези правила и процедури:
а)
търсят решение за непредвидени и потенциално необезпечени случаи на недостиг на ликвидност;
б)
целят да се избегне анулирането, отмяната или забавянето на сетълмента в същия ден на задължения за плащане;
в)
посочват как да се попълнят отново парите в брой и другите активи, използвани от СВПС по време на стресово събитие, до изискуемия съгласно параграфи 3-5 размер.
Член 9
Окончателен сетълмент
Операторът на СВПС установява правила и процедури, за да направи възможно извършването на окончателен сетълмент не по-късно от края на предвидена дата на сетълмент.
Член 10
Паричен сетълмент
1. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на едностранни плащания в евро, гарантира, че окончателният сетълмент се извършва в пари на централна банка.
2. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на двустранни или на едностранни плащания във валути, различни от еврото, гарантира, че окончателният сетълмент се извършва в пари на централна банка, когато това е целесъобразно и достъпно.
3. Ако не се използват пари на централна банка, операторът на СВПС гарантира, че паричният сетълмент се извършва, като се използва актив за сетълмента с малък или без никакъв кредитен и ликвиден риск.
4. Ако се извършва сетълмент в пари на търговска банка, операторът на СВПС наблюдава, управлява и ограничава кредитните и ликвидните рискове, които произтичат от търговските банки по сетълмента. По-специално, операторът на СВПС установява и наблюдава спазването на строги критерии за неговите банки по сетълмента, които вземат предвид, наред с другото, и тяхното регулиране и надзор, кредитоспособност, капитализация, достъп до ликвидност и оперативна надеждност. Операторът на СВПС наблюдава и управлява също и концентрацията на кредитни и ликвидни експозиции към търговските банки по сетълмента на СВПС.
5. Ако оператор на СВПС извършва паричен сетълмент по собствените си счетоводни книжа, той свежда до минимум и контролира строго кредитните и ликвидните си рискове.
6. Ако сетълмент се извършва в пари на търговска банка, в споразуменията между оператора на СВПС и търговските банки по сетълмента следва да бъде посочено ясно:
а)
кога се очаква да бъдат извършени преводи по счетоводните книжа на отделни банки по сетълмента;
б)
че преводите трябва да са окончателни, когато са изпълнени;
в)
че получените средства се прехвърлят възможно най-бързо, най-късно до края на деня.
Член 11
Плащане срещу плащане
Операторът на СВПС, който използва механизъм плащане срещу плащане, премахва основния риск, като гарантира, че окончателният сетълмент на едно задължение се извършва само ако и когато се извършва и окончателният сетълмент на свързаното задължение. Това правило се спазва, независимо дали сетълментът се извършва на брутна или нетна база и кога настъпва окончателността.
Член 12
Правила и процедури при неизпълнение от страна на участник
1. Операторът на СВПС установява в правилата и процедурите на СВПС определение за неизпълнение от страна на участник, което включва най-малкото невъзможността на един участник да посрещне финансовите си задължения, когато те станат дължими, в резултат, inter alia, на оперативни причини, нарушение на споразумение или започване на производство по несъстоятелност срещу този участник. Операторът на СВПС следва да прави разлика между автоматично неизпълнение и неизпълнение, което зависи от упражняването на дискреция. В случай на неизпълнение, което зависи от упражняването на дискреция, операторът на СВПС посочва кое лице упражнява тази дискреция. Той прави преглед на това определение най-малкото веднъж годишно.
2. Операторът на СВПС е длъжен да разполага с правила и процедури при неизпълнение, които му дават възможност да продължи да изпълнява задълженията си в случай на неизпълнение от страна на участник, които уреждат попълването на средствата след неизпълнение. Правилата и процедурите определят най-малкото следното:
а)
действията, които операторът на СВПС може да предприеме при настъпване на неизпълнение;
б)
дали предприемането на тези действия е автоматично или зависи от упражняването на дискреция и начина, по който се упражнява дискрецията;
в)
потенциалните промени в обичайните практики за сетълмент на оператора на СВПС за гарантиране на навременен сетълмент;
г)
управлението на плащания на различните етапи от обработването;
д)
вероятната последователност на действията;
е)
ролите, задълженията и отговорностите на съответните страни, включително на участниците, които не са в неизпълнение;
ж)
други механизми, които да бъдат активирани за ограничаване въздействието от неизпълнението.
3. Операторът на СВПС следва да бъде подготвен да приложи правилата и процедурите си при неизпълнение, включително подходящите дискреционни процедури, уредени в неговите правила. Операторът на СВПС гарантира, inter alia: а) че разполага с операционния капацитет, включително достатъчно добре обучени служители, за своевременно прилагане на процедурите, посочени в параграф 2; и б) че правилата и процедурите на СВПС обхващат документационни, информационна и комуникационни нужди и в случаите, когато участват повече от една инфраструктура на финансовите пазари или повече от един орган - координация.
4. Операторът на СВПС оповестява публично основните аспекти от правилата и процедурите, посочени в параграф 2, включително най-малкото следното:
а)
обстоятелствата, при които следва да бъдат предприети действия;
б)
кой предприема тези действия;
в)
обхвата на действията, които се предприемат;
г)
механизмите за изпълнение на задълженията на оператор на СВПС към участниците, които не са в неизпълнение;
5. Операторът на СВПС тества и прави преглед на правилата и процедурите на СВПС, посочени в параграф 2, най-малкото веднъж годишно или след настъпването на съществени промени в СВПС, засягащи тези правила и процедури. Операторът на СВПС осигурява участието в тестването и прегледа на участниците в СВПС и съответните заинтересовани страни.
Член 13
Общ бизнес риск
1. Операторът на СВПС установява стабилни системи за управление и контрол за идентифициране, наблюдение и управление на общите бизнес рискове, включително загубите, които произтичат от лошото изпълнение на бизнес стратегията, отрицателни парични потоци или неочаквани и прекомерно големи оперативни разходи.
2. Операторът на СВПС държи ликвидни нетни активи, финансирани със собствен капитал, например обикновени акции, оповестени резерви или други неразпределени печалби, така че да може да продължи да функционира и да предоставя услуги като действащо предприятие, в случай че претърпи общи бизнес загуби. Размерът на тези активи се определя от профила на общия му бизнес риск и от периода от време, необходим за постигането на възстановяване или организирано постепенно прекратяване на особено важните операции и услуги, ако бъде предприето такова действие.
3. Операторът на СВПС поддържа осъществим план за възстановяване или, с изключение на СВПС на Евросистемата - план за организирано постепенно прекратяване на дейността.
4. Операторът на СВПС държи достатъчно ликвидни нетни активи, финансирани със собствен капитал, за прилагане на плана, посочен в параграф 3. Операторът на СВПС държи най-малкото ликвидни нетни активи, финансирани със собствен капитал, на стойност не по-малко от размера на текущите му оперативни разходи за шест месеца. Тези активи са в допълнение към средствата, държани за обезпечаване на случаи на неизпълнение от страна на участници или на другите рискове, обезпечени съгласно членове 6 и 8. Собственият капитал, държан съгласно международни стандарти за рисков капитал, може да бъде включен, за да се избегне дублиране на капиталови изисквания.
5. Активите, държани за обезпечаване на общия бизнес риск, следва да бъдат достатъчно ликвидни и с високо качество, така че да са на разположение своевременно. Операторът на СВПС следва да може да осребри тези активи с малък или никакъв отрицателен ценови ефект, така че да може да продължи да функционира като действащо предприятие, в случай че претърпи общи бизнес загуби.
6. Операторът на СВПС установява осъществим план за набирането на допълнителен собствен капитал, в случай че собственият му капитал падне близо до размера, посочен в параграф 4, или под него. Планът се предоставя за одобрение на съвета и се актуализира най-малкото веднъж годишно.
7. Параграфи 2 и 4-6 не се прилагат за СВПС на Евросистемата.
Член 14
Попечителски и инвестиционни рискове
1. Операторът на СВПС държи собствените си активи и тези на участниците в нея в поднадзорни и регулирани лица (наричани по-долу „попечители“), които имат счетоводни практики, процедури за съхранение и вътрешен контрол, които осигуряват пълна защита на тези активи срещу риска от загуба в случай на несъстоятелност, небрежност, измама, лошо управление или неподходящо водене на регистри от страна на попечител или подпопечител.
2. Операторът на СВПС разполага със своевременен достъп до активите си и до активите, предоставени от участниците.
3. Операторът на СВПС прави оценка и преценява експозициите си към своите банки попечители, като взема предвид пълния обхват на отношенията си с всяка една от тях.
4. Операторът на СВПС установява инвестиционната си стратегия, която е в съответствие с цялостната му стратегия за управление на риска и се оповестява изцяло на участниците. Той прави преглед на инвестиционната стратегия най-малкото веднъж годишно.
5. Инвестициите на оператор на СВПС съгласно инвестиционната му стратегия са обезпечени от висококачествени длъжници или се състоят от вземания от такива длъжници. Операторът на СВПС определя критериите за висококачествени длъжници. Инвестициите са в инструменти с минимален кредитен, ликвиден и пазарен риск.
6. Параграфи 3-5 не се прилагат спрямо СВПС на Евросистемата.
Член 15
Операционен риск
1. Операторът на СВПС установява солидна рамка с подходящи системи, политики, процедури и механизми за контрол за идентифициране, наблюдение и управление на операционния риск.
2. Операторът на СВПС установява цели за ниво на обслужване и оперативна надеждност и политики, предназначени за постигането на тези цели. Той прави преглед на целите и политиките най-малкото веднъж годишно.
3. Операторът на СВПС гарантира, че във всеки един момент СВПС разполага с широкомащабен капацитет, за да се справя с повишения на обемите на плащанията, които настъпват в резултат на стресови събития, и че може да постигне целите си за ниво на обслужване.
4. Операторът на СВПС установява подробни политики за физическа сигурност и сигурност на информацията, които идентифицират, оценяват и управляват по подходящ начин всички възможни слабости и заплахи. Той прави преглед на политиките най-малкото веднъж годишно.
5. Операторът на СВПС установява план за непрекъснатост на дейността, в който е обърнато внимание на събития, пораждащи значителен риск от нарушаване на операциите на СВПС. Планът включва използването на второ местоположение и е предназначен да гарантира, че особено важните системи за информационни технологии могат да възобновят операциите в рамките на два часа от тези събития. Планът следва да бъде изготвен така, че СВПС винаги да може да извърши сетълмент на всички дължими плащания до края на работния ден, в който настъпва нарушението. Операторът на СВПС тества и прави преглед на плана най-малкото веднъж годишно.
6. Операторът на СВПС идентифицира особено важните участници на базата по-специално на обемите и стойностите на плащанията и на потенциалното им въздействие върху други участници и върху СВПС като цяло, в случай на съществен оперативен проблем, който възниква за тези участници.
7. Операторът на СВПС идентифицира, наблюдава и управлява рисковете, които особено важните участници, другите инфраструктури на финансовите пазари и доставчиците на комунални и други услуги биха могли да породят за операциите на СВПС.
Член 16
Критерии за достъп и участие
1. Операторът на СВПС установява и оповестява публично недискриминационни критерии за достъп и участие в услугите на СВПС за директните и където е приложимо - за индиректните участници, и за други инфраструктури на финансовите пазари. Той прави преглед на критериите най-малкото веднъж годишно.
2. Критериите за достъп и участие по параграф 1 се обосновават от гледна точка на сигурността и ефикасността на СВПС и на пазарите, които тя обслужва, и са съобразени и съизмерими с характерните за СВПС рискове. В съответствие с принципа на пропорционалност операторът на СВПС определя изисквания, които ограничават достъпа във възможно най-малка степен. Ако оператор на СВПС откаже достъп на дадено лице, той е длъжен да се мотивира за това в писмена форма на базата на задълбочен анализ на риска.
3. Операторът на СВПС извършва текущо наблюдение за спазването на критериите за достъп и участие в СВПС. Той установява и оповестява публично недискриминационни процедури за временното преустановяване и надлежното прекратяване на правото на участие на участник, в случай че участникът не изпълнява критериите за достъп и участие. Той прави преглед на процедурите най-малкото веднъж годишно.
Член 17
Разпоредби за участие на нива
1. За целите на управление на риска операторът на СВПС гарантира, че правилата, процедурите и договореностите на СВПС му позволяват да събира информация за индиректното участие с цел идентифициране, наблюдение и управление на всеки съществен риск за СВПС, породен от участието. Информацията обхваща най-малкото следното:
а)
частта от дейността, която директните участници осъществяват от името на индиректните участници;
б)
броя на индиректните участници, които извършват сетълмент посредством отделни директни участници;
в)
обемите или стойностите на плащанията в СВПС, инициирани от всеки индиректен участник;
г)
обемите или стойностите на плащанията по буква в) пропорционално на тези на директния участник, чрез който индиректният участник осъществява достъп до СВПС.
2. Операторът на СВПС идентифицира съществените зависимости между директните и индиректните участници, които биха могли да окажат влияние върху СВПС.
3. Операторът на СВПС идентифицира индиректните участници, които пораждат съществени рискове за СВПС, и директните участници, чрез които те осъществяват достъп до СВПС, с цел управление на тези рискове.
4. Операторът на СВПС прави преглед на рисковете, произтичащи от разпоредбите за участие на нива най-малкото веднъж годишно. Той предприема действия за превенция, когато е необходимо, за да гарантира, че рисковете са управлявани по подходящ начин.
Член 18
Ефикасност и ефективност
1. Операторът на СВПС разполага с процес за идентифициране и посрещане на нуждите на пазарите, които СВПС обслужва, по специално по отношение на:
а)
избора на разпоредби за клиринг и сетълмент;
б)
оперативна структура;
в)
обхват на продуктите, на които се извършва клиринг или сетълмент;
г)
използването на технологии и процедури.
2. Операторът на СВПС разполага с ясно определени цели и задачи, които са измерими и постижими, като например в областта на минималните нива на обслужване, очакванията за управление на риска и бизнес приоритетите.
3. Операторът на СВПС е длъжен да установи механизми за редовен, най-малко ежегоден, преглед на изискванията, посочени в параграфи 1 и 2.
Член 19
Процедури и стандарти за комуникация
Операторът на СВПС използва или се придържа към съответните международно признати процедури и стандарти за комуникация с оглед постигането на ефикасни плащания, клиринг, сетълмент и регистрация.
Член 20
Оповестяване на правила, основни процедури и данни за пазарите
1. Операторът на СВПС приема ясни и подробни правила и процедури, които се оповестяват изцяло на участниците. Някои съответни правила и основни процедури се оповестяват и публично.
2. Операторът на СВПС оповестява ясно описание на структурата и функционирането на системата, както и на правата и задълженията на оператора и участниците в СВПС, така че участниците да могат да преценят рисковете, които биха понесли с участието си в СВПС.
3. Операторът на СВПС предоставя всички необходими и подходящи документи и обучения, за да улесни разбирането на участниците за правилата и процедурите на СВПС и за рисковете, пред които те са изправени с участието си в СВПС.
4. Операторът на СВПС оповестява публично таксите на СВПС за отделните услуги, които тя предлага, както и политиките ѝ за отстъпки. Операторът на СВПС предоставя ясно описание на услугите с определена цена за сравнителни цели.
5. Операторът на СВПС попълва и оповестява публично отговорите на рамката за оповестяване за инфраструктурите на финансовите пазари на КПСС-МОКЦК. Той актуализира отговорите си след настъпването на съществени промени в системата или в средата ѝ, но най-малкото веднъж на всеки две години. Операторът на СВПС оповестява също така и най-малкото основни данни за обемите и стойностите на сделките.
Член 21
Оповестяване на компетентния орган
Компетентният орган има правото да получи от операторите на СВПС цялата информация и всички документи, необходими за извършването на оценка за спазването на изискванията съгласно настоящия регламент. Операторът на СВПС отчита съответната конкретна информация на компетентния орган.
Член 22
Корективни мерки
1. В случай че оператор на СВПС не е изпълнил разпоредбите на настоящия регламент, компетентният орган:
а)
информира оператора на СВПС за естеството на неизпълнението; и
б)
предоставя на оператора на СВПС възможността да бъде изслушан и да даде обяснения.
2. Въз основа на информацията, предоставена от оператора на СВПС, компетентният орган може да даде инструкции на оператора на СВПС да приложи конкретни корективни мерки с оглед отстраняване последиците от неизпълнението и/или избягване на повтарянето му.
3. Компетентният орган може да наложи корективни мерки незабавно, в случай че установи посредством мотивирано становище, че случаят на неизпълнение е достатъчно сериозен, за да са необходими незабавни действия.
4. Компетентният орган уведомява незабавно ЕЦБ за корективните мерки, наложени на оператор на СВПС.
5. Корективните мерки могат да бъдат наложени самостоятелно или едновременно със санкции в съответствие с Регламент (ЕО) № 2532/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно правомощията на Европейската централна банка да налага санкции (6).
Член 23
Санкции
В случай на нарушение на настоящия регламент ЕЦБ налага санкции в съответствие с Регламент (ЕО) № 2532/98 и Регламент (ЕО) № 2157/1999 на Европейската централна банка от 23 септември 1999 г. относно правомощията на Европейската централна банка да налага санкции (ЕЦБ/1999/4) (7). ЕЦБ публикува съобщение относно методологията за изчисляване на размера на санкциите.
Член 24
Преглед
Управителният съвет прави преглед на цялостното прилагане на настоящия регламент не по-късно от две години след датата, на която той влиза в сила и след това - на всеки две години, и преценява дали е необходимо той да бъде изменян.
Член 25
Заключителни разпоредби
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Операторите на СВПС разполагат с една година от датата, на която са получили уведомление за решението на Управителния съвет в съответствие с член 1, параграф 2, за да изпълнят изискванията, уредени в настоящия регламент.
3. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 3 юли 2014 година.
UREDBA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE (EU) br. 795/2014
od 3. srpnja 2014.
o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave
(ESB/2014/28)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 2.,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3. stavak 1., članak 22. i prvu alineju članka 34. stavka 1.,
budući da:
(1)
Četvrta alineja članka 127. stavka 2. Ugovora i četvrta alineja članka 3. stavka 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”) ovlašćuju Eurosustav za promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava.
(2)
Eurosustav promiče nesmetano funkcioniranje platnih sustava, između ostalog, provođenjem nadzora.
(3)
U siječnju 2001. Eurosustav je usvojio Temeljna načela za sistemski važne platne sustave Odbora za platni sustav i sustav namire (CPSS) Banke za međunarodne namire (BIS) kao minimalne zahtjeve za sistemski važne platne sustave (SIPS) (1).
(4)
U travnju 2012. Temeljna načela za sistemski važne platne sustave zamijenjena su Načelima za infrastrukturu financijskog tržišta Odbora za platni sustav i sustav namire (CPSS) i Tehničkog odbora Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire (dalje u tekstu: „CPSS-IOSCO načela”) (2), koja usklađuju i jačaju postojeće međunarodne nadzorne standarde, između ostalog, za SIPS.
(5)
Prema CPSS-IOSCO načelima, SIPS bi trebali podlijegati nadzoru, prema jasno određenim i javno objavljenim kriterijima, zbog njihove mogućnosti izazivanja sistemskih rizika ako su nedovoljno zaštićeni protiv rizika kojima su izloženi. Pored toga, nadležna bi tijela trebala imati dovoljne ovlasti i sredstva za ispunjenje svojih odgovarajućih zadaća, uključujući poduzimanje korektivnih mjera. CPSS-IOSCO predlaže provedbu tih načela u najvećoj mjeri dozvoljenoj nacionalnim pravnim i regulatornim okvirima.
(6)
Stoga, radi osiguravanja učinkovitosti i stabilnosti SIPS-a, Europska središnja banka (ESB) odlučila je provesti CPSS-IOSCO načela uredbom. Od tijela u drugim zemljama također se očekuje da na sličan način uvedu i primijene načela CPSS-IOSCO u svojim odgovarajućim pravnim i regulatornim okvirima u najvećoj mogućoj mjeri dozvoljenoj takvim okvirom.
(7)
Ova Uredba uređuje SIPS, uključujući sistemski važne sustave velikih plaćanja i platne sustave za mala plaćanja. Primjenjuje se na platne sustave kojima upravljaju središnje banke i privatni upravitelji. CPSS-IOSCO načela potvrđuju da postoje izvanredni slučajevi kada se ta načela drugačije primjenjuju na platne sustave kojima upravljaju središnje banke zbog zahtjeva utvrđenih mjerodavnim pravom, uredbom ili politikom. Eurosustav ima ciljeve javne politike, odgovornosti i institucionalno uređenje određeno u Ugovoru i Statutu ESSB-a, što znači da bi SIPS Eurosustava mogli biti izuzeti iz određenih zahtjeva sukladno ovoj Uredbi. U tom kontekstu, SIPS Eurosustava mogu biti izuzeti od posebnih zahtjeva u vezi upravljanja, planova vezanih uz prestanak rada, vlasničke udjele i likvidnu imovinu, rizike instrumenata osiguranja i investicijske rizike koji pokrivaju ista područja kao i odnosni zahtjevi koje je formalno donijelo Upravno vijeće. Ove iznimke su navedene u nekoliko odredaba ove Uredbe.
(8)
U skladu sa Smjernicom ESB/2012/27 od 5. prosinca 2012. o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) (3), TARGET2 ima decentraliziranu strukturu koja povezuje više platnih sustava. Komponente sustava TARGET2 usklađene su u najvećoj mogućoj mjeri s određenim iznimkama u slučaju ograničenja koja proizlaze iz nacionalnog prava. Sustav TARGET2 također je obilježen jedinstvenom tehničkom platformom pod nazivom Jedinstvena zajednička platforma. Upravno vijeće ima konačnu nadležnost u vezi sa sustavom TARGET2 i štiti njegovu javnu funkciju; ovo uređenje upravljanja odražava se u nadzoru sustava TARGET2.
(9)
Za učinkovitost i stabilnost SIPS-a potrebni su usklađenost s mjerodavnim nacionalnim zakonima te jasna pravila, postupci i ugovori na temelju kojih djeluje. Sukladnost sa zakonom odnosi se na pravne sustave svih zemalja u kojima djeluju upravitelj SIPS-a ili sudionici SIPS-a.
(10)
Učinkovitost i pouzdanost SIPS-a također ovise o jasnoći i primjerenosti njegovih pravila upravljanja, koja moraju biti jasno dokumentirana.
(11)
Pouzdan okvir koji se razvija radi sveobuhvatnog upravljanja pravnim rizicima, kreditnim rizicima, likvidnosnim rizicima, operativnim rizicima, općim rizicima poslovanja, rizicima skrbništva, investicijskim rizicima i drugim rizicima, nužan je zbog utvrđivanja, mjerenja, praćenja i upravljanja svim vrstama rizika koji nastaju kod upravitelja SIPS-a ili ih snosi upravitelj SIPS-a. Ovo također vrijedi za stabilnost i otpornost okvira instrumenata osiguranja upravitelja SIPS-a, pravila i postupaka u vezi neispunjenja obveza sudionika te planova kontinuiteta poslovanja.
(12)
Smanjenje sistemskog rizika zahtijeva, između ostalog, konačnost namire. Unija je donijela Direktivu 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (4). Direktiva 98/26/EZ zahtijeva da pravila za sustave određene u skladu s navedenom Direktivom odrede trenutak unosa (nakon kojega nalozi za prijenos postaju pravno provedivi i, u slučaju stečajnog postupka nad sudionikom, obvezujući za treće osobe) te trenutak neopozivosti naloga za prijenos. Unutardnevna namira ili namira u realnom vremenu može se također preporučiti ako je u skladu s općim modelom poslovanja SIPS-a i ako je potrebna radi omogućavanja upravitelju i sudionicima SIPS-a upravljanja njihovim odgovarajućim kreditnim i likvidnosnim rizicima.
(13)
Objektivni kriteriji, utemeljeni na riziku i javno objavljeni za sudionike u SIPS-u, koji dozvoljavaju pošten i (prema prihvatljivim standardima kontrole rizika), slobodan pristup SIPS-u, promiču sigurnost i učinkovitost SIPS-a i tržišta koje oni opslužuju, ali ne ograničava slobodno pružanje usluga u nerazmjernom opsegu.
(14)
Odredbe ove Uredbe koje zahtijevaju od upravitelja SIPS-a da prikupljaju, obrađuju i prenose podatke, trebaju biti bez utjecaja na bilo koja primjenjiva pravila o zaštiti podataka sudionika ili klijenata.
(15)
Općenito učinkoviti i djelotvorni SIPS, s jasno definiranim, mjerljivim i dostižnim ciljevima najbolje udovoljavaju potrebama sudionika SIPS-a i tržišta koje oni opslužuju.
(16)
ESB ima mogućnost tražiti od nacionalnih središnjih banaka da provode zadaće ESSB-a u mogućoj i prikladnoj mjeri.
(17)
Zahtjevi utvrđeni ovom Uredbom razmjerni su specifičnim rizicima i izloženostima SIPS-a.
(18)
Mogućnost nadležnih tijela da zahtijevaju korektivne mjere radi otklanjanja neusklađenosti s ovom Uredbom ili izbjegavanja ponavljanja takvih neusklađenosti i mogućnost za ESB da izriče djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće sankcije zbog povreda ove Uredbe, osnovni su elementi u provedbi načela CPSS-IOSCO u najvećoj mogućoj mjeri dozvoljenoj Ugovorom i Statutom ESSB-a.
(19)
Za usklađivanje s nadzornim zahtjevima utvrđenim ovom Uredbom neophodno je odrediti prijelazno razdoblje u kojem bi se upravitelji SIPS-a upoznali s navedenim zahtjevima i provodili ih,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju nadzorni zahtjevi za SIPS.
2. Upravno vijeće donosi odluku kojom se utvrđuju platni sustavi na koje se primjenjuje ova Uredba, upravitelji tih platnih sustava i nadležna tijela. Popis platnih sustava na koje se primjenjuje ova Uredba, upravitelja platnih sustava i nadležnih tijela vodi se na internetskoj stranici ESB-a te se ažurira nakon svake promjene.
3. Platni sustav se određuje kao SIPS ako: (a) je prikladan da bude odabran kao sustav sukladno Direktivi 98/26/EZ od strane države članice čija je valuta euro ili ako upravitelj tog sustava ima poslovni nastan u europodručju, uključujući poslovni nastan preko podružnice, preko koje sustav posluje; i (b) ako tijekom kalendarske godine ispuni najmanje dva od sljedećih uvjeta:
i.
ukupna prosječna dnevna vrijednost obrađenih plaćanja nominiranih u eurima prelazi 10 milijardi eura;
ii.
njegov tržišni udio iznosi najmanje:
-
15 % ukupnih plaćanja nominiranih u eurima,
-
5 % ukupnih prekograničnih plaćanja nominiranih u eurima,
-
75 % ukupnih plaćanja nominiranih u eurima na razini države članice čija je valuta euro;
iii.
njegova prekogranična aktivnost (odnosno sudionici osnovani u zemlji koja nije zemlja upravitelja SIPS-a i/ili prekogranične veze s drugim platnim sustavima) obuhvaća pet ili više zemalja i ostvaruje najmanje 33 % ukupnih plaćanja nominiranih u eurima obrađenih od strane tog SIPS-a;
iv.
koristi se samo za namiru drugih infrastruktura financijskog tržišta (FMI).
4. Upravitelji SIPS-a osiguravaju usklađenost SIPS-a kojim upravljaju, sa zahtjevima utvrđenima u člancima 3. do 21.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
(1)
„platni sustav” znači formalni sporazum između tri ili više sudionika, ne uključujući moguće banke za namiru, središnje protustranke, klirinške kuće ili neizravne sudionike, sa zajedničkim pravilima i tipskim sporazumima za izvršenje naloga za prijenos među sudionicima;
(2)
„nalog za prijenos” ima isto značenje kako je utvrđeno u prvoj alineji članka 2. točke i. Direktive 98/26/EZ;
(3)
„sistemski rizik” znači da će rizik sudionika ili upravitelja SIPS-a koji ne ispunjavaju svoje odgovarajuće obveze unutar SIPS-a uzrokovati da drugi sudionici i/ili upravitelj SIPS-a ne budu u mogućnosti ispuniti svoje obveze po dospijeću, s mogućnošću da učinci prelijevanja ugroze stabilnost financijskog sustava ili povjerenje u financijski sustav;
(4)
„upravitelj SIPS-a” znači pravna osoba koja je zakonski odgovorna za upravljanje SIPS-om;
(5)
„nadležno tijelo” znači središnja banka Eurosustava s temeljnim nadzornim ovlastima koja je kao takva utvrđena u članku 1. stavku 2.;
(6)
„SIPS Eurosustava” znači SIPS koji su u vlasništvu središnje banke Eurosustava i kojima upravlja ta banka;
(7)
„pravni rizik” znači rizik koji proizlazi iz primjene zakona ili drugih propisa, a koji obično ima za posljedicu gubitak;
(8)
„kreditni rizik” znači rizik da protustranka, bilo da se radi o sudioniku ili drugom subjektu, neće biti u mogućnosti u cijelosti ispuniti svoje financijske obveze po njihovom dospijeću ili u bilo kojem trenutku u budućnosti;
(9)
„likvidnosni rizik” znači rizik da protustranka, bilo da se radi o sudioniku ili drugom subjektu, neće imati dovoljno novčanih sredstava za ispunjenje svojih financijskih obveza po njihovom dospijeću, iako će možda imati dovoljno novčanih sredstava da to učini u budućnosti;
(10)
„operativni rizik” znači rizik da će nedostaci u informacijskim sustavima ili interni postupci, ljudska pogreška, propusti u upravljanju ili smetnje uzrokovane vanjskim događajima ili eksternaliziranim uslugama imati za posljedicu smanjenje, pogoršanje ili prekid usluga koje pružaju SIPS;
(11)
„rizik skrbništva” znači rizik nastanka gubitka u vezi s imovinom u skrbništvu u slučaju insolventnosti skrbnika ili podskrbnika, nepažnje, prijevare, lošeg upravljanja ili neodgovarajućeg vođenja evidencije;
(12)
„investicijski rizik” znači rizik gubitka s kojim je suočen upravitelj ili sudionik SIPS-a kada upravitelj SIPS-a ulaže svoja vlastita sredstva ili sredstva svojih sudionika, npr. instrumente osiguranja;
(13)
„tržišni rizik” znači rizik gubitaka na bilančnim i izvanbilančnim pozicijama, koji proizlaze iz kretanja tržišnih cijena;
(14)
„sustav neto namire s odgođenom isplatom” (DNS), znači sustav kojim se vrši namira na neto osnovi na kraju prethodno određenog ciklusa namire, npr. na kraju, ili tijekom radnog dana;
(15)
„prekogranični instrumenti osiguranja” znači instrument osiguranja u odnosu na koji je, sa stajališta zemlje u kojoj je imovina prihvaćena kao instrument osiguranja, najmanje jedan od sljedećih elemenata strani: (a) valuta nominacije; (b) zemlja u kojoj se nalazi imovina; ili (c) zemlja u kojoj je osnovan izdavatelj;
(16)
„prekogranično plaćanje” znači plaćanje između sudionika osnovanih u različitim državama;
(17)
„infrastruktura financijskog tržišta” (FMI) znači višestrani sustav među institucijama sudionicama, uključujući upravitelja sustava, koji se koristi za kliring, namiru ili evidentiranje plaćanja, vrijednosnih papira, izvedenih financijskih instrumenata ili drugih financijskih transakcija;
(18)
„sudionik” znači subjekt kojeg platni sustav utvrđuje ili priznaje i koji ima dopuštenje da izravno ili neizravno šalje naloge za prijenos tom sustavu te je u mogućnosti primati naloge za prijenos od tog platnog sustava;
(19)
„Odbor” znači upravni ili nadzorni odbor upravitelja SIPS-a, ili oboje, u skladu s nacionalnim pravom;
(20)
„rukovodstvo” znači izvršni direktori, tj. članovi jedinstvene uprave koji su uključeni u dnevno rukovođenje upravitelja SIPS-a i članovi upravljačkog odbora upravitelja SIPS-a u dvojnom sustavu uprave;
(21)
„zainteresirane strane” znači sudionici, infrastrukture financijskih tržišta (FMI) koje imaju utjecaj na rizik u SIPS-u, kao i, na pojedinačnoj osnovi, drugi uključeni sudionici na tržištu;
(22)
„kreditna izloženost” znači iznos ili vrijednost za koju postoji rizik da je sudionik neće namiriti u cijelosti, bilo po dospijeću ili u bilo kojem trenutku nakon dospijeća;
(23)
„instrument osiguranja” znači imovina ili obveza treće osobe koju upotrebljava davatelj instrumenta osiguranja radi osiguranja obveze prema primatelju instrumenta osiguranja. Instrument osiguranja obuhvaća domaće i prekogranične instrumente osiguranja;
(24)
„osiguravatelj likvidnosti” znači osiguravatelj gotovine sukladno članku 5. stavku 3., članku 6. stavku 5., članku 8. stavku 1., stavku 9. i stavku 11. ili osiguravatelj imovine sukladno članku 8. stavku 4., uključujući sudionika SIPS-a ili treću osobu;
(25)
„iznimni ali mogući tržišni uvjeti” znači sveobuhvatan niz povijesnih i hipotetskih slučajeva, uključujući razdoblja najveće volatilnosti kojima su bila izložena tržišta koja opslužuje SIPS;
(26)
„predviđeni datum namire” znači datum koji je pošiljatelj naloga za prijenos upisao u SIPS-u kao datum namire;
(27)
„opći poslovni rizik” znači bilo kakvo moguće pogoršanje financijskog položaja SIPS-a u smislu trajnog poslovanja kao posljedica smanjenja njegovih prihoda ili povećanje njegovih rashoda, na način da rashodi premašuju prihode te imaju za posljedicu gubitak koji se mora naplatiti iz kapitala;
(28)
„plan oporavka” znači plan koji je izradio upravitelj SIPS-a radi ponovnog uspostavljanja nesmetanog funkcioniranja SIPS-a;
(29)
„plan redovnog prestanka rada” znači plan za redovno zatvaranje SIPS-a koji je izradio upravitelj SIPS-a;
(30)
„značajno” znači rizik, ovisnost i/ili promjena koja može imati utjecaj na sposobnost subjekta da izvršava ili pruža usluge u skladu s očekivanjima;
(31)
„odgovarajuća tijela” znači tijela koja imaju opravdani interes za pristup informacijama SIPS-a radi ispunjavanja svojih zakonskih obveza, npr. tijela nadležna za sanaciju i supervizori glavnih sudionika;
(32)
„osnovni rizik” znači rizik da će protustranka izgubiti punu vrijednost uključenu u transakciju, tj. bilo rizik da će prodavatelj financijske imovine neopozivo isporučiti imovinu, ali neće primiti plaćanje, ili rizik da će kupac financijske imovine neopozivo platiti, ali neće primiti imovinu;
(33)
„banka skrbnik” znači banka koja drži i štiti financijsku imovinu trećih osoba;
(34)
„banka za namiru” znači banka koja drži račune u vezi s plaćanjima, na kojima dolazi do ispunjenja obveza koje proizlaze iz platnog sustava;
(35)
„nostro agent” znači banka koju koriste sudionici SIPS-a za namiru;
(36)
„jednostrano plaćanje” znaci plaćanje koje uključuje samo jedan prijenos novčanih sredstava u jednoj valuti;
(37)
„dvostrano plaćanje” znači plaćanje koje uključuje dva prijenosa novčanih sredstava u različitim valutama u sustavu namire razmjene za vrijednost;
(38)
„povratni rizik” znači rizik koji proizlazi iz izloženosti prema sudioniku ili izdavatelju ako je instrument osiguranja koji je dao taj sudionik ili koji je izdao taj izdavatelj izrazito povezan s kreditnim rizikom tog sudionika odnosno tog izdavatelja;
(39)
„radni dan” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 2. točki (n) Direktive 98/26/EZ.
Članak 3.
Pravna stabilnost
1. Upravitelj SIPS-a ocjenjuje omogućuje li primjenjivo pravo u svim relevantnim pravnim sustavima visok stupanj sigurnosti za svaki značajni aspekt aktivnosti svog SIPS-a i podržava li ga.
2. Upravitelj SIPS-a donosi pravila i postupke SIPS-a i sklapa ugovore koji su jasni i u skladu s primjenjivim pravom u svim odgovarajućim pravnim sustavima.
3. Upravitelj SIPS-a je sposoban na jasan i razumljiv način odrediti primjenjivo pravo, pravila, postupke i ugovore za djelovanje SIPS-a nadležnim tijelima, sudionicima, i, po potrebi, klijentima sudionika.
4. Upravitelj SIPS-a poduzima mjere kako bi osigurao da su njegova pravila, postupci i ugovori provedivi u svim odgovarajućim pravnim sustavima i da radnje poduzete temeljem takvih pravila, postupaka i ugovora neće biti utvrđene ništetnim, pobojnim ili biti predmetom obustave.
5. Upravitelj SIPS-a koji posluje u više od jednog pravnog sustava utvrđuje i ublažava rizike koji proizlaze iz mogućih sukoba zakona.
6. Upravitelj SIPS-a poduzima sve što je moguće kako bi osigurao pravni oblik SIPS-a sukladno Direktivi 98/26/EZ.
Članak 4.
Upravljanje
1. Upravitelj SIPS-a ima dokumentirane ciljeve koji daju visoki prioritet sigurnosti i učinkovitosti SIPS-a. Ciljevi izričito podržavaju financijsku stabilnost i druge odgovarajuće procjene javnog interesa, a posebno otvorena i učinkovita financijska tržišta.
2. Upravitelj SIPS-a ima dokumentirana pravila upravljanja koja osiguravaju jasne i izravne linije odgovornosti. Ova se pravila upravljanja stavljaju na raspolaganje nadležnim tijelima, vlasnicima i sudionicima. Upravitelj SIPS-a javno objavljuje skraćene verzije navedenih pravila upravljanja.
3. Funkcije i odgovornosti Odbora su jasno određene. Funkcije i odgovornosti Odbora uključuju sve navedeno u nastavku:
(a)
utvrđivanje jasnih strateških ciljeva SIPS-a;
(b)
utvrđivanje dokumentiranih postupaka za funkcioniranje SIPS-a, uključujući postupke utvrđivanja, sagledavanja i rješavanja sukoba interesa svojih članova;
(c)
s iznimkom SIPS-a Eurosustava, osiguravanje djelotvornog izbora, praćenja, i, gdje je prikladno, smjenjivanje članova Odbora;
(d)
s iznimkom SIPS-a Eurosustava, utvrđivanje primjerenih politika naknade, u skladu s najboljim praksama utemeljenim na dugoročnim postignućima.
4. Osim za SIPS Eurosustava, Odbor preispituje uspješnost čitavog Odbora i uspješnost njegovih pojedinih članova najmanje jednom godišnje.
5. Sastav Odbora osigurava integritet i, osim za SIPS Eurosustava, potrebnu kombinaciju tehničkih vještina, znanja i iskustva vezano uz SIPS i za financijska tržišta općenito, kako bi se omogućilo Odboru da ispunjava svoje funkcije i odgovornosti. Sastav Odbora također ovisi o općenitoj raspodjeli nadležnosti sukladno nacionalnom pravu. Osim za SIPS Eurosustava, Odbor se sastoji i od neizvršnih članova Odbora ako je to dozvoljeno nacionalnim pravom.
6. Funkcije rukovodstva, odgovornosti i linije izvještavanja se jasno određuju. Sastav rukovodstva osigurava integritet i potrebnu kombinaciju tehničkih vještina, znanja i iskustva vezano uz SIPS i uz financijska tržišta općenito, kako bi se omogućilo rukovodstvu da ispunjava svoje zadaće u vezi djelovanja i upravljanja rizicima upravitelja SIPS-a. Funkcije rukovodstva uključuju, prema uputama Odbora, osiguravanje svega navedenog u nastavku:
(a)
da su aktivnosti upravitelja SIPS-a u skladu s njegovim ciljevima, strategijom i tolerancijom rizika;
(b)
da su unutarnje kontrole i povezani postupci utvrđeni, izvršeni i na odgovarajući način nadgledani kako bi unaprijedili ciljeve upravitelja SIPS-a;
(c)
da su unutarnje kontrole i povezani postupci predmet redovitog preispitivanja i testiranja od strane odjela zaduženih za upravljanje rizikom i unutarnju reviziju, koji su dobro osposobljeni i imaju dovoljno zaposlenih;
(d)
aktivno sudjelovanje u postupku kontrole rizika;
(e)
da su okviru upravljanja rizikom SIPS-a dodijeljena dovoljna novčana sredstva.
7. Odbor određuje i nadzire dokumentirani okvir upravljanja rizikom koji:
(a)
uključuje politiku tolerancije rizika upravitelja SIPS-a;
(b)
dodjeljuje odgovornosti za odluke u vezi rizika;
(c)
rješava donošenje odluka u kriznim i izvanrednim situacijama;
(d)
rješava funkcije unutarnje kontrole.
Odbor osigurava da funkcija upravljanja rizikom i funkcija unutarnje kontrole imaju dovoljne ovlasti, neovisnost, sredstva i pristup Odboru.
8. Odbor osigurava da glavne odluke koje utječu na tehničku i funkcionalnu strukturu SIPS-a, pravila i sveukupnu strategiju, posebice u odnosu na odabir klirinškog sustava i sustava namire, operativne strukture, opseg proizvoda koji su predmet kliringa ili namire te na korištenje tehnologije i postupaka, na prikladan način odražavaju zakonite interese odgovarajućih zainteresiranih strana SIPS-a. O takvim se odlukama, dovoljno unaprijed, savjetuje s odgovarajućim zainteresiranim stranama i, kada je to prikladno, s javnošću.
Članak 5.
Okvir za sveobuhvatno upravljanje rizicima
1. Upravitelj SIPS-a određuje i održava stabilan okvir upravljanja rizikom radi sveobuhvatnog utvrđivanja, mjerenja, praćenja i upravljanja rasponima rizika koji nastaju u SIPS-u ili koje snosi SIPS. Upravitelj SIPS-a preispituje okvir upravljanja rizikom najmanje jednom godišnje. Okvir upravljanja rizikom:
(a)
uključuje politiku tolerancije rizika upravitelja SIPS-a i odgovarajuće alate za upravljanje rizicima;
(b)
dodjeljuje odgovornosti za odluke u vezi rizika;
(c)
rješava donošenje odluka, u izvanrednim situacijama, koje se odnose na SIPS, uključujući događaje na financijskim tržištima koji mogu imati nepovoljan utjecaj na likvidnost na tržištu i stabilnost financijskog sustava u bilo kojoj državi članici čija je valuta euro, a u kojoj su osnovani upravitelj SIPS-a ili jedan od sudionika.
2. Upravitelj SIPS-a potiče sudionike i, prema potrebi, njihove klijente da upravljaju rizicima i ograničavaju rizike koje oni predstavljaju za SIPS i koje snose zbog SIPS-a. U odnosu na sudionike, takvi poticaji uključuju djelotvoran, proporcionalan i odvraćajući sustav novčanih kazni ili sustav podjele gubitka, ili oboje.
3. Upravitelj SIPS-a najmanje jednom godišnje preispituje značajne rizike koje, kao posljedica međuovisnosti, SIPS snosi zbog ili uzrokuje drugim subjektima, uključujući između ostaloga, infrastrukture financijskih tržišta (FMI), banke za namiru, pružatelje likvidnosti i pružatelje usluga. Upravitelj SIPS-a razvija alate za upravljanje rizicima koji su pouzdani i proporcionalni utvrđenoj razini rizika.
4. Upravitelj SIPS-a utvrđuje ključne poslove i usluge SIPS-a. Upravitelj SIPS-a utvrđuje posebne scenarije koji mu mogu onemogućiti obavljanje ovih ključnih poslova i usluga kao trajnu djelatnost i ocjenjuje učinkovitost svih opcija za oporavak ili, s iznimkom SIPS-a Eurosustava, redovan prestanak rada. Upravitelj SIPS-a preispituje ključne poslove i usluge SIPS-a najmanje jednom godišnje. Na temelju te procjene, upravitelj SIPS-a priprema plan oporavka SIPS-a i, osim za SIPS Eurosustava, redovan prestanak rada. Plan oporavka i redovan prestanak rada sadrži, između ostalog, temeljni prikaz ključnih strategija oporavka i redovnog prestanka rada, navođenje ključnih poslova i usluga SIPS-a i opis mjera potrebnih radi provedbe ključnih strategija. Upravitelj SIPS-a, ako je primjenjivo, pruža nadležnim tijelima informacije koje su im potrebne radi planiranja odluka. Upravitelj SIPS-a preispituje plan oporavka i redovnog prestanka rada najmanje jednom godišnje.
Članak 6.
Kreditni rizik
1. Upravitelj SIPS-a određuje pouzdani okvir za mjerenje, praćenje i upravljanje svojim kreditnim izloženostima prema sudionicima i kreditnim izloženostima među sudionicima koje proizlaze iz postupaka plaćanja, kliringa i namire SIPS-a.
2. Upravitelj SIPS-a utvrđuje sve izvore kreditnog rizika. Mjerenje i praćenje kreditnih izloženosti odvija se tijekom dana, upotrebom pravovremenih informacija i prikladnih alata za mjerenje rizika.
3. Upravitelj SIPS-a, uključujući upravitelja koji upravlja DNS-om s jamstvom namire, kod kojeg tijekom djelovanja SIPS-a nastaje kreditna izloženost prema njegovim sudionicima, pokriva svoju kreditnu izloženost svakom sudioniku upotrebom instrumenta osiguranja, jamstvenih fondova, vlasničkog kapitala (nakon oduzimanja iznosa namijenjenog pokriću općeg rizika poslovanja) ili drugih jednakovrijednih financijskih sredstava.
4. Upravitelj SIPS-a, uključujući onog koji upravlja DNS-om bez jamstva namire, ali kod kojeg su sudionici suočeni s kreditnom izloženošću koja proizlazi iz postupaka plaćanja, kliringa ili namire SIPS-a, uspostavlja pravila ili ugovorne odnose s navedenim sudionicima. Pravila ili ugovorni odnosi osiguravaju da sudionici pribavljaju dovoljna sredstva, kako su definirana u stavku 3., radi pokrića kreditnih izloženosti koje proizlaze iz postupaka plaćanja, kliringa i namire SIPS-a u odnosu na dva sudionika koji, zajedno sa svojim povezanim društvima imaju najveću ukupnu kreditnu izloženost.
5. Upravitelj SIPS-a utvrđuje pravila i postupke radi rješavanja gubitaka koji neposredno proizlaze iz neispunjenja ugovorne obveze prema SIPS-u od strane jednog ili više sudionika. Ova pravila i postupci rješavaju raspodjelu potencijalnih nepokrivenih gubitaka, uključujući otplatu bilo kojih novčanih sredstava koje upravitelj SIPS-a može pozajmiti od pružatelja likvidnosti. Ona uključuju pravila i postupke upravitelja SIPS-a radi obnavljanja bilo kojih financijskih sredstava koje je SIPS koristio tijekom stresnog događaja, do razine utvrđene u stavku 3.
Članak 7.
Instrument osiguranja
1. Upravitelj SIPS-a prihvaća samo sljedeću imovinu kao instrument osiguranja: (a) gotovinu; i (b) imovinu s niskim kreditnim, likvidnosnim i tržišnim rizikom, odnosno imovinu za koju upravitelj SIPS-a može dokazati nadležnim tijelima na temelju primjerene unutarnje procjene da udovoljava svim sljedećim uvjetima:
i.
izdana je od strane izdavatelja s niskim kreditnim rizikom;
ii.
slobodno je prenosiva bez bilo kakvih pravnih zapreka ili potraživanja trećih osoba;
iii.
nominirana je u valuti čijim rizikom upravlja upravitelj SIPS-a;
iv.
ima pouzdane podatke o cijenama koji se redovno objavljuju;
v.
nije na drugi način predmet značajnog povratnog rizika;
vi.
nije izdana od strane sudionika koji daje instrument osiguranja ili od strane subjekta koji je dio iste grupe kao taj sudionik, osim u slučaju pokrivenih obveznica i samo ako je imovina u skupini za pokriće na odgovarajući način izdvojena u okviru pouzdanog pravnog okvira i udovoljava uvjetima utvrđenima u točkama i. do v.
U provođenju unutarnje procjene točaka i. do vi., upravitelj SIPS-a određuje, dokumentira i primjenjuje objektivnu metodologiju.
2. Upravitelj SIPS-a utvrđuje i provodi politike i postupke za praćenja kvalitete kredita, likvidnosti tržišta i volatilnosti cijena za svaku imovinu prihvaćenu kao instrument osiguranja. Upravitelj SIPS-a redovno, a najmanje jednom godišnje, prati adekvatnosti svojih politika i postupaka vrednovanja. Takva preispitivanja se također provode svaki put kad dođe do značajne promjene koja utječe na izloženost riziku SIPS-a. Upravitelj SIPS-a usklađuje vrijednost svog instrumenta osiguranja s tržišnom vrijednošću najmanje jednom dnevno.
3. Upravitelj SIPS-a utvrđuje stabilne i konzervativne korektivne faktore i testira ih najmanje jednom godišnje te uzima u obzir stresne tržišne uvjete. Postupke u vezi korektivnih faktora provjeravaju najmanje jednom godišnje zaposlenici koji nisu kreirali korektivne faktore i koji ih ne primjenjuju.
4. Upravitelj SIPS-a poduzima mjere kako bi se izbjeglo koncentriranje određene imovine ako bi to značajno smanjilo mogućnost brzog unovčenja takve imovine bez značajnih nepovoljnih utjecaja na cijenu.
5. Upravitelj SIPS-a koji prihvaća prekogranični instrument osiguranja utvrđuje i ublažava rizike povezane s njihovom upotrebom i osigurava da se prekogranični instrument osiguranja može pravodobno upotrijebiti.
6. Upravitelj SIPS-a upotrebljava djelotvoran i operativno prilagodljiv sustav upravljanja instrumentom osiguranja.
7. Stavak 1. ne primjenjuje se na SIPS Eurosustava.
Članak 8.
Likvidnosni rizik
1. Upravitelj SIPS-a utvrđuje sveobuhvatan okvir za upravljanje likvidnosnim rizikom kojem su izloženi sudionici SIPS-a, banke za namiru, nostro agenti, skrbničke banke, pružatelji likvidnosti i drugi odgovarajući subjekti.
2. Upravitelj SIPS-a uspostavlja operativne i analitičke alate koji mu omogućuju utvrđivanje, mjerenje i praćenje tokova namire i financiranja, uključujući upotrebu unutardnevne likvidnosti, na trajnoj i pravodobnoj osnovi.
3. Upravitelj SIPS-a drži, ili osigurava da sudionici drže, dovoljno likvidnih sredstava u svako doba, u svim valutama u kojima djeluje, radi izvršavanja namire obveze plaćanja u istom danu u širokom rasponu mogućih stresnih scenarija. Gdje je prikladno, to uključuje unutardnevnu namiru ili namiru tijekom više dana. Stresni scenariji uključuju: (a) neispunjenje ugovorne obveze, pod iznimnim ali mogućim tržišnim uvjetima, od strane sudionika koji, zajedno sa svojim povezanim društvima, ima najveću ukupnu obvezu plaćanja; i (b) druge scenarije u skladu sa stavkom 11.
4. Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima drži, ili osigurava da sudionici drže, likvidna sredstva, u skladu sa stavkom 3., kako bi pravovremeno izvršili namiru obveze plaćanja u slučaju neispunjenja ugovorne obveze sudionika koji, zajedno sa svojim povezanim društvima, ima najveću ukupnu obvezu plaćanja kako je određeno stavkom 3. točkom (a) na bilo koji od sljedećih načina:
(a)
u gotovini s Eurosustavom; ili
(b)
s prihvatljivim instrumentom osiguranja kako je određen okvirnim ugovorom o instrumentu osiguranja Eurosustava utvrđenom u Smjernici ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (5), posebno ako upravitelj SIPS-a ima pristup stalno raspoloživim mogućnostima Eurosustava.
5. Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima ima, ili osigurava da sudionici imaju, dodatna likvidna sredstva, u skladu sa stavkom 3. točkom (b), na način određen u stavku 4. ili s kreditno sposobnom poslovnom bankom, u obliku jednog ili više sljedećih instrumenata:
(a)
obvezujuće kreditne linije;
(b)
obvezujuće valutne ugovore o razmjeni;
(c)
obvezujuće repo ugovore;
(d)
imovinu kako je određena u članku 7. stavku 1., koju drži skrbnik;
(e)
investicije koje su lako dostupne i koje je moguće zamijeniti za gotovinu pomoću prethodnih sporazuma o financiranju za koje upravitelj SIPS-a može dokazati nadležnom tijelu, na temelju primjerene unutarnje procjene, da su sporazumi o financiranju vrlo pouzdani, čak i u iznimnim ali mogućim tržišnim uvjetima.
Upravitelj SIPS-a spreman je dokazati nadležnom tijelu, na temelju primjerene unutarnje procjene, da je poslovna banka kreditno sposobna.
6. Upravitelj SIPS-a koji namiruje dvostrana plaćanja ili jednostrana plaćanja u valutama koje nisu euro ima, ili osigurava da sudionici imaju, likvidna sredstva, u skladu sa stavkom 3. u oblicima određenim u stavku 5.
7. Ako upravitelj SIPS-a dopunjuje sredstva iz stavka 3. drugom imovinom, ta imovina mora biti vjerojatno utrživa ili prihvatljiva kao instrument osiguranja (primjerice kreditne linije, ugovori o razmjeni ili repo ugovori) na ad hoc osnovi u slučaju neispunjenja ugovorne obveze, čak ako to ne može biti pouzdano prethodno ugovoreno ili zajamčeno u slučaju iznimnih ali mogućih tržišnih uvjeta. Ako sudionik dopunjuje sredstva navedena u stavku 3. drugom imovinom, upravitelj SIPS-a osigurava da ta druga imovina udovoljava zahtjevima navedenim u prvoj rečenici. Pretpostavlja se da je imovina vjerojatno utrživa ili prihvatljiva kao instrument osiguranja ako je upravitelj SIPS-a uzeo u obzir pravila i prakse odgovarajućih središnjih banaka o prihvatljivosti instrumenta osiguranja.
8. Upravitelj SIPS-a ne pretpostavlja da će biti dostupan izvanredan kredit središnje banke.
9. Upravitelj SIPS-a provodi dubinsku analizu kako bi potvrdio da svaki pružatelj likvidnih sredstava SIPS-a, u skladu sa stavkom 3.: (a) ima dovoljne i ažurne podatke kako bi razumio i upravljao svojim likvidnosnim rizikom povezanim s osiguravanjem gotovine ili imovine; i (b) ima mogućnost osigurati potrebnu gotovinu ili imovinu. Upravitelj SIPS-a preispituje svoju usklađenost s obvezom provođenja dubinske analize najmanje jednom godišnje. Samo subjekti koji imaju pristup kreditima od središnjih banaka izdavatelja prihvaćaju se kao pružatelji likvidnosti. Upravitelj SIPS-a redovno testira svoje postupke za pristup likvidnim sredstvima SIPS-a.
10. Upravitelj SIPS-a s pristupom računima središnje banke, platnim uslugama ili uslugama u vezi s vrijednosnim papirima koristi ove usluge kada je to moguće.
11. Upravitelj SIPS-a, putem strogih testiranja otpornosti na stres određuje koliko je gotovine i druge imovne potrebno da bi se zadovoljili zahtjevi iz stavka 3. i stavka 4. Upravitelj SIPS-a redovno preispituje ovaj iznos, između ostalog, uzimajući u obzir širok raspon scenarija, uključujući:
(a)
najviše povijesne volatilnosti cijena naprijed navedene imovine;
(b)
promjene drugih tržišnih čimbenika uključujući, između ostalog, određivanje cijena i krivulje prinosa;
(c)
jedan ili više sudionika nisu ispunili ugovornu obvezu istoga dana ili na različite kasnije dane;
(d)
istovremene pritiske na tržištima financiranja i imovine;
(e)
raspon stresnih scenarija okrenutih budućnosti u nizu iznimnih ali mogućih tržišnih uvjeta.
Takvi scenariji također uzimaju u obzir oblik i djelovanje SIPS-a, ispituju sve subjekte koji mogu uzrokovati značajan likvidnosni rizik za SIPS uključujući, između ostalog, banke za namiru, nostro agente, skrbničke banke, pružatelje likvidnosti i povezane infrastrukture financijskog tržišta (FMI) i, gdje je prikladno, pokrivaju višednevno razdoblje.
12. Upravitelj SIPS-a dokumentira svoje razloge za držanje, i ima odgovarajuće mehanizme upravljanja u vezi s iznosom gotovine i druge imovine koju drži ili koju drže sudionici. Upravitelj SIPS-a utvrđuje jasne postupke za izvještavanje Odbora o rezultatima testiranja otpornosti na stres. Upravitelj SIPS-a upotrebljava te rezultate kako bi procijenio adekvatnost i izvršio odgovarajuće prilagodbe okvira upravljanja likvidnosnim rizikom.
13. Upravitelj SIPS-a utvrđuje jasna pravila i postupke koji omogućuju SIPS-u da izvrši namiru istog dana i, gdje je to prikladno, pravodobnu namiru obveza unutardnevnog plaćanja i plaćanja tijekom više dana nakon neispunjenja ugovorne obveze jednog ili više sudionika SIPS-a. Ova pravila i postupci:
(a)
rješavaju nepredvidive i potencijalno nepokrivene manjkove likvidnosti;
(b)
imaju za cilj izbjegavanje vraćanja sredstava, povlačenja ili zakašnjenja u namiri obveza plaćanja istoga dana;
(c)
navode kako obnoviti gotovinu i drugu imovinu upotrijebljenu od strane SIPS-a za vrijeme stresnih događaja, u mjeri određenoj sukladno stavcima 3. do 5.
Članak 9.
Konačna namira
Upravitelj SIPS-a određuje pravila i postupke kako bi omogućio da se konačna namira provede najkasnije na kraju predviđenog datuma namire.
Članak 10.
Novčane namire
1. Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima osigurava da se konačna namira provede u novcu središnje banke.
2. Upravitelj SIPS-a koji namiruje dvostrana plaćanja ili jednostrana plaćanja u valutama koje nisu euro osigurava da se konačna namira provede u novcu središnje banke kad je to provedivo i moguće.
3. Ako se novac središnje banke ne upotrebljava, upravitelj SIPS-a osigurava da se novčana namira provede upotrebom imovine za namiru s malim kreditnim ili likvidnosnim rizikom ili bez kreditnog ili likvidnosnog rizika.
4. Ako se namira provodi u novcu poslovne banke, upravitelj SIPS-a prati, upravlja i ograničava kreditne i likvidnosne rizike koji proizlaze iz poslovnih banaka za namiru. Naročito, upravitelj SIPS-a utvrđuje i prati usklađenost svojih banaka za namiru sa strogim kriterijima koji uzimaju u obzir, između ostalog, njihovo reguliranje i nadzor, kreditnu sposobnost, kapitaliziranost, pristup likvidnosti i operativnu pouzdanost. Upravitelj SIPS-a također prati i upravlja koncentracijom kreditnih i likvidnosnih izloženosti poslovnih banaka za namiru SIPS-a.
5. Ako upravitelj SIPS-a provodi novčanu namiru u svojim knjigama, on smanjuje i strogo kontrolira svoj kreditni i likvidnosni rizik.
6. Ako se namira provodi u novcu poslovne banke, ugovori s bilo kojom poslovnom bankom za namiru izričito utvrđuju:
(a)
kada se očekuje prijenos u knjigama pojedine banke za namiru;
(b)
da su prijenosi konačni kad su izvršeni;
(c)
da se primljena novčana sredstva prenose što je prije moguće, a najkasnije do kraja dana.
Članak 11.
Plaćanje po plaćanju
Upravitelj SIPS-a koji koristi mehanizam plaćanje po plaćanju otklanja osnovni rizik osiguravanjem da konačna namira jedne obveze nastupi ako i samo ako je nastupila konačna namira povezane obveze. Ovo pravilo se primjenjuje neovisno o tome provodi li se namira na bruto ili neto osnovi i kad nastupa konačnost.
Članak 12.
Pravila i postupci u vezi neispunjenja ugovorne obveze od strane sudionika
1. Upravitelj SIPS-a u pravilima i postupcima SIPS-a utvrđuje definiciju neispunjenja ugovorne obveze od strane sudionika koja uključuje najmanje propust sudionika da ispuni svoje financijske obveze o dospijeću zbog, između ostaloga, operativnih razloga, povrede ugovora ili pokretanja stečajnog postupka nad takvim sudionikom. Upravitelj SIPS-a razlikuje automatsko neispunjenje obveze i diskrecijsko neispunjenje obveze. U slučaju diskrecijskog neispunjenja obveze, upravitelj SIPS-a navodi koji se subjekt može koristiti takvom diskrecijom. Upravitelj SIPS-a preispituje navedenu definiciju najmanje jednom godišnje.
2. Upravitelj SIPS-a ima pravila i postupke o neispunjenju obveza koji mu omogućuju da nastavi ispunjavati svoje obveze u slučaju neispunjenja obveza od strane sudionika, a koji rješavaju obnavljanje sredstava nakon neispunjenja obveze. Pravila i postupci određuju, najmanje, sve dolje navedeno:
(a)
radnje koje upravitelj SIPS-a može poduzeti kad dođe do neispunjenja obveze;
(b)
da se takve radnje poduzimaju automatski ili diskrecijski te načine na koje se izvršava diskrecijska ovlast;
(c)
moguće promjene redovnih praksi namire upravitelja SIPS-a kako bi se osigurala pravodobna namira;
(d)
upravljanje plaćanjima u različitim fazama obrade;
(e)
moguće utvrđivanje redoslijeda radnji;
(f)
uloge, obveze i odgovornosti odgovarajućih strana, uključujući sudionike kod kojih je došlo do neispunjenja obveze;
(g)
ostale mehanizme koji će se pokrenuti kako bi se ograničio utjecaj neispunjenja obveze.
3. Upravitelj SIPS-a spreman je provesti pravila i postupke vezane za neispunjenje obveza, uključujući bilo koji prikladan diskrecijski postupak propisan u njegovim pravilima. Upravitelj SIPS-a osigurava, između ostalog, da: (a) ima operativnu sposobnost, uključujući dovoljan broj dobro osposobljenih zaposlenika za pravodobnu primjenu postupaka navedenih u stavku 2.; i (b) pravila i postupci SIPS-a rješavaju potrebe za dokumentacijom, informacijama i obavijestima i, kad je uključeno više od jedne infrastrukture financijskog tržišta (FMI) ili tijela, suradnju.
4. Upravitelj SIPS-a javno objavljuje ključne aspekte pravila i postupaka navedenih u stavku 2., uključujući, najmanje, sve dolje navedeno:
(a)
okolnosti pod kojima će radnja biti poduzeta;
(b)
tko će poduzeti navedene radnje;
(c)
opseg radnji koje će biti poduzete;
(d)
mehanizme koji rješavaju obveze upravitelja SIPS-a u odnosu na sudionike kod kojih je došlo do neispunjenja obveze.
5. Upravitelj SIPS-a testira i preispituje pravila i postupke SIPS-a navedene u stavku 2. najmanje jednom godišnje ili nakon svake značajne promjene SIPS-a koje utječu na ta pravila i postupke. Upravitelj SIPS-a u takva testiranja i preispitivanja uključuje sudionike SIPS-a i odgovarajuće zainteresirane strane.
Članak 13.
Opći poslovni rizik
1. Upravitelj SIPS-a utvrđuje pouzdan sustav upravljanja i kontrole radi utvrđivanja, praćenja i upravljanja općim poslovnim rizikom, uključujući gubitke nastale zbog lošeg provođenja poslovne strategije, negativnih novčanih tokova ili neočekivanih i iznimno velikih operativnih troškova.
2. Upravitelj SIPS-a drži likvidnu neto imovinu financiranu vlasničkim udjelima, primjerice redovnim dionicama, objavljenim pričuvama ili drugom zadržanom dobiti, tako da može nastaviti svoje poslovanje i usluge kao trajnu djelatnost ako pretrpi opće poslovne gubitke. Iznos ove imovine se određuje u odnosu na opći profil poslovnog rizika i duljinu vremena potrebnu da bi se postigao oporavak ili redovan prestanak obavljanja njegovih ključnih poslova i usluga ako je takva radnja poduzeta.
3. Upravitelj SIPS-a održava plan ostvarivog oporavka ili, osim za SIPS Eurosustava, redovan plan prestanka rada.
4. Upravitelj SIPS-a drži dovoljno likvidne neto imovine financirane vlasničkim udjelima radi provođenja plana iz stavka 3. Najmanje, upravitelj SIPS-a drži likvidnu neto imovinu financiranu vlasničkim udjelima u vrijednosti jednakoj najmanje šestomjesečnim tekućim operativnim troškovima. Navedena imovina je povrh sredstava koja se drže radi pokrića rizika neispunjenja obveza od strane sudionika ili drugih rizika temeljem članka 6. i članka 8. Vlasnički udjeli koji se drže temeljem međunarodnih standarda kapitala utemeljenih na riziku mogu biti uključeni radi izbjegavanja umnožavanja kapitalnih zahtjeva.
5. Imovina koja se drži radi pokrića općih poslovnih rizika treba biti dovoljno likvidna i visoke kvalitete kako bi bila pravodobno dostupna. Upravitelj SIPS-a je u mogućnosti unovčiti navedenu imovinu uz malo nepovoljnog utjecaja na cijenu ili bez takvog utjecaja, tako da može nastaviti svoje poslovanje kao trajnu djelatnost ako pretrpi opće poslovne gubitke.
6. Upravitelj SIPS-a utvrđuje ostvariv plan za prikupljanje dodatnog vlasničkog kapitala ako se njegov vlasnički kapital smanji na razinu iznosa iz stavka 4. ili padne ispod tog iznosa. Plan se podnosi na odobrenje Odboru i ažurira se najmanje jednom godišnje.
7. Stavak 2. i stavci 4. do 6. ne primjenjuju se na SIPS Eurosustava.
Članak 14.
Rizici skrbništva i investicijski rizici
1. Upravitelj SIPS-a drži svoju vlastitu imovinu i imovinu sudionika kod nadziranih i reguliranih subjekata (dalje u tekstu „skrbnici”), koji imaju računovodstvene prakse, postupke u vezi čuvanja i unutarnje kontrole koji u potpunosti štite ovu imovinu od rizika gubitka u slučaju insolventnosti skrbnika ili podskrbnika, nepažnje, prijevare, lošeg upravljanja ili neodgovarajućeg vođenja evidencije.
2. Upravitelj SIPS-a ima pravodoban pristup svojoj imovini i imovini koju su osigurali sudionici.
3. Upravitelj SIPS-a ocjenjuje i shvaća svoju izloženost prema svojim bankama skrbnicima, uzimajući u obzir ukupnost svog odnosa sa svakom od njih.
4. Upravitelj SIPS-a utvrđuje svoju investicijsku strategiju koja je u skladu s njegovom sveukupnom strategijom upravljanja rizikom i u cijelosti je objavljena sudionicima. Upravitelj SIPS-a preispituje investicijsku strategiju najmanje jednom godišnje.
5. Investicije upravitelja SIPS-a na temelju njegove investicijske strategije investiranja osigurane su od strane visokokvalitetnih dužnika ili potraživanjima od takvih dužnika. Upravitelj SIPS-a utvrđuje kriterije za visokokvalitetne dužnike. Ulaganja se vrše u instrumente s minimalnim kreditnim, tržišnim i likvidnosnim rizicima.
6. Stavci 3. do 5. se ne primjenjuju na SIPS Eurosustava.
Članak 15.
Operativni rizik
1. Upravitelj SIPS-a utvrđuje pouzdan okvir s prikladnim sustavima, politikama, postupcima i kontrolama radi utvrđivanja, praćenja i upravljanja operativnim rizikom.
2. Upravitelj SIPS-a utvrđuje ciljeve u vezi razine usluge i operativne pouzdanosti i politike zasnovane radi postizanja tih ciljeva. Upravitelj SIPS-a preispituje ciljeve i politike najmanje jednom godišnje.
3. Upravitelj SIPS-a osigurava da SIPS, u svako doba, ima prilagodljivu mogućnosti za postupanje u slučaju povećanja količine plaćanja koje se pojavljuje zbog stresnih događaja i da može doseći ciljanu razinu svojih usluga.
4. Upravitelj SIPS-a utvrđuje sveobuhvatne politike fizičke i informatičke sigurnosti koje na odgovarajući način utvrđuju, procjenjuju i upravljaju svim mogućim slabostima i opasnostima. Upravitelj SIPS-a preispituje navedene politike najmanje jednom godišnje.
5. Upravitelj SIPS-a utvrđuje plan kontinuiteta poslovanja koji rješava događaje koji djelovanje SIPS-a izlažu značajnom riziku ili onemogućavaju njegovo djelovanje. Plan uključuje upotrebu sekundarne lokacije i utvrđen je kako bi se osiguralo da ključni sustavi informatičke tehnologije mogu nastaviti djelovanje unutar dva sata od nastanka ovih događaja. Plan se određuje na takav način da je SIPS uvijek u stanju namiriti sva dospjela plaćanja do kraja radnog dana kada je smetnja nastala. Upravitelj SIPS-a testira i preispituje plan najmanje jednom godišnje.
6. Upravitelj SIPS-a utvrđuje ključne sudionike naročito na temelju količine plaćanja i vrijednosti i njihovih mogućih utjecaja na druge sudionike i na SIPS kao cjelinu u slučaju značajnih operativnih problema kojima su bili izloženi takvi sudionici.
7. Upravitelj SIPS-a utvrđuje, prati i upravlja rizicima koje ključni sudionici, druge infrastrukture financijskog tržišta (FMI), pružatelji usluga i pružatelji komunalnih usluga mogu prouzročiti djelovanju SIPS-a.
Članak 16.
Kriteriji za pristup i sudjelovanje
1. Upravitelj SIPS-a utvrđuje i javno objavljuje nediskriminirajući kriterij za pristup uslugama SIPS-a i za sudjelovanje u uslugama SIPS-a za izravne i, kad je primjenjivo, neizravne sudionike i za druge infrastrukture financijskog tržišta (FMI). Upravitelj SIPS-a preispituje kriterije najmanje jednom godišnje.
2. Kriteriji za pristup i sudjelovanje iz stavka 1. opravdavaju se sa stajališta sigurnosti i učinkovitosti SIPS-a i tržišta kojima on služi te se prilagođavaju i usklađuju sa specifičnim rizicima SIPS-a. U skladu s načelom razmjernosti, upravitelj SIPS-a utvrđuje zahtjeve koji ograničavaju pristup u najmanjoj mogućoj mjeri. Ako upravitelj SIPS-a uskrati pristup subjektu, mora to pisano obrazložiti temeljem sveobuhvatne analize rizika.
3. Upravitelj SIPS-a neprekidno prati usklađenost sudionika s kriterijima za pristup i sudjelovanje u SIPS-u. Upravitelj SIPS-a utvrđuje i javno objavljuje nediskriminirajuće postupke kako bi olakšao privremeno ili trajno ukidanje prava sudionika na sudjelovanje ako sudionik ne ispuni kriterije u vezi pristupa i sudjelovanja. Upravitelj SIPS-a preispituje postupke najmanje jednom godišnje.
Članak 17.
Posredni sporazumi o sudjelovanju
1. Za potrebe upravljanja rizikom, upravitelj SIPS-a osigurava da pravila, postupci i ugovorne odredbe SIPS-a dozvoljavaju da upravitelj SIPS-a prikuplja informacije o neizravnom sudjelovanja radi utvrđivanja, praćenja i upravljanja bilo kojim značajnim rizikom za SIPS koji može proisteći iz sudjelovanja. Ova informacija, najmanje, sadrži sve što je navedeno u nastavku:
(a)
udio aktivnosti koje izravni sudionik obavlja u ime neizravnih sudionika;
(b)
broj neizravnih sudionika koji provode namiru preko pojedinačnih izravnih sudionika;
(c)
količinu ili vrijednosti plaćanja u SIPS-u koje potječu od svakog neizravnog sudionika;
(d)
količinu ili vrijednosti plaćanja iz točke (c) u odnosu na količinu i vrijednosti plaćanja izravnih sudionika putem kojim neizravni sudionik pristupa SIPS-u.
2. Upravitelj SIPS-a utvrđuje značajne ovisnosti između izravnih i neizravnih sudionika koje mogu utjecati na SIPS.
3. Upravitelj SIPS-a utvrđuje neizravne sudionike koji uzrokuju značajne rizike za SIPS i izravne sudionike putem kojih oni pristupaju SIPS-u s ciljem upravljanja ovim rizicima.
4. Upravitelj SIPS-a preispituje rizike koji proizlaze iz posrednih sporazuma o sudjelovanju najmanje jednom godišnje. Upravitelj SIPS-a poduzima radnje za ublažavanje kad je to potrebno radi osiguravanja ispravnog upravljanja rizicima.
Članak 18.
Učinkovitost i djelotvornost
1. Upravitelj SIPS-a ima uspostavljen postupak za utvrđivanje i udovoljavanje potrebama tržišta kojima SIPS služi, a posebno, u odnosu na:
(a)
odabir klirinškog sustava i sustava namire;
(b)
operativnu strukturu;
(c)
opseg proizvoda za koje je izvršen kliring ili namira;
(d)
upotrebu tehnologije i postupaka.
2. Upravitelj SIPS-a ima jasno određene mjerljive i provedive ciljeve, kao što su u područjima minimalnih razina usluga, očekivanja u vezi s upravljanjem rizicima i poslovnih prioriteta.
3. Upravitelj SIPS-a ima utvrđene mehanizme pomoću kojih redovno, najmanje jednom godišnje, preispituje zahtjeve utvrđene u stavcima 1. i 2.
Članak 19.
Postupci i standardi komunikacije
Upravitelj SIPS-a upotrebljava ili prihvaća odgovarajuće međunarodno priznate postupke i standarde komunikacije kako bi olakšao učinkovito plaćanje, kliring, namiru i evidentiranje.
Članak 20.
Objava pravila, ključnih postupaka i tržišnih podataka
1. Upravitelj SIPS-a donosi jasna i sveobuhvatna pravila i postupke koji su u cijelosti objavljeni sudionicima. Odgovarajuća pravila i ključni postupci se također javno objavljuju.
2. Upravitelj SIPS-a objavljuje jasne opise modela i djelovanja sustava, jednako kao i prava i obveze upravitelja SIPS-a i sudionika, tako da sudionici mogu lako ocijeniti rizike koji mogu nastati sudjelovanjem u SIPS-u.
3. Upravitelj SIPS-a dostavlja svu potrebnu i odgovarajuću dokumentaciju i obuku kako bi omogućio sudionicima razumijevanje pravila i postupaka SIPS-a i rizika s kojima se suočavaju sudjelovanjem u SIPS-u.
4. Upravitelj SIPS-a javno objavljuje naknade SIPS-a na razini pojedinačnih usluga koje nudi jednako kao i svoje politike popusta. Upravitelj SIPS-a osigurava jasne opise naplaćenih usluga radi usporedbe.
5. Upravitelj SIPS-a izdaje i javno objavljuje odgovore na Okvir CPSS-IOSCO za objavu za infrastrukture financijskih tržišta. Upravitelj SIPS-a ažurira svoje odgovore nakon značajnih promjena u sustavu ili njegovom okruženju, ali najmanje svake dvije godine. Upravitelj SIPS-a također objavljuje, najmanje, osnovne podatke o količini i vrijednosti transakcija.
Članak 21.
Izvještavanje nadležnog tijela
Nadležno tijelo je ovlašteno dobiti od upravitelja SIPS-a sve informacije i dokumente potrebne za ocjenu usklađenosti sa zahtjevima temeljem ove Uredbe. Upravitelj SIPS-a dostavlja nadležnom tijelu odgovarajuće posebne informacije.
Članak 22.
Korektivne mjere
1. Ako upravitelj SIPS-a nije postupio i skladu s ovom Uredbom, nadležno tijelo:
(a)
obavještava upravitelja SIPS-a o prirodi postupanja protivno ovoj Uredbi; i
(b)
pruža upravitelju SIPS-a mogućnost da bude saslušan i da dostavi obrazloženja.
2. Na temelju informacija dostavljenih od upravitelja SIPS-a, nadležno tijelo može dati uputu upravitelju SIPS-a da primjeni posebne korektivne mjere radi ispravljanja neusklađenosti i/ili izbjegavanja ponavljanja postupanja protivno Uredbi.
3. Nadležno tijelo može naložiti korektivne mjere neposredno nakon što utvrdi, uz obrazloženo mišljenje, da je postupanje protivno Uredbi dovoljno ozbiljno da zahtijeva neposredno djelovanje.
4. Nadležno tijelo odmah obavještava ESB o svakoj korektivnoj mjeri izrečenoj upravitelju SIPS-a.
5. Korektivne mjere mogu se izreći neovisno o sankcijama u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2532/98 od 23. studenoga 1998. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (6) ili zajedno sa sankcijama.
Članak 23.
Sankcije
U slučaju povrede ove Uredbe, ESB izriče sankcije u skladu s Uredbom (EZ) br. 2532/98 i Uredbom (EZ) br. 2157/1999 Europske središnje banke od 23. rujna 1999. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/1999/4) (7). ESB objavljuje obavijest o metodologiji izračuna iznosa sankcija.
Članak 24.
Preispitivanje
Najkasnije dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe i svake dvije godine nakon toga, Upravno vijeće preispituje opću primjenu ove Uredbe te procjenjuje treba li biti izmijenjena.
Članak 25.
Završne odredbe
1. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.
2. Upravitelji SIPS-a trebaju se uskladiti sa zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi u roku od godinu dana od datuma kada budu obaviješteni o odluci Upravnog vijeća u skladu s člankom 1. stavkom 2.
3. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i neposredno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 3. srpnja 2014.