РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
32013R0078
L 027/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 78/2013
od 17. siječnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 31. srpnja 2012. Uredbom (EU) br. 699/2012 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog željeznog i čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske.
(2)
Postupak je pokrenut putem obavijesti o pokretanju postupka (3), nakon pritužbe koju je 20. rujna 2011. podnio Odbor za zaštitu industrije čeličnog pribora za tupo zavarivanje Europske unije („podnositelji pritužbe”) u ime proizvođača koji čine veći udjel, u ovom slučaju više od 40 % ukupne proizvodnje određenog željeznog ili čeličnog pribora u Uniji.
(3)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile također je omogućena rasprava.
(5)
Komisija je nastavila tražiti i analizirati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
3. Odabir uzoraka
(6)
U izostanku bilo kakvih komentara na odabir uzoraka proizvođača iz Unije, nepovezanih uvoznika i proizvođača izvoznika, potvrđuju se privremeni nalazi iz uvodnih izjava od 5. do 11. Privremene uredbe.
4. Mjere na snazi koje vrijede za ostale treće zemlje
(7)
Ponavlja se da su na snazi konačne antidampinške mjere za određeni željezni i čelični pribor za cijevi podrijetlom iz Malezije, Narodne Republike Kine, Republike Koreje i Tajlanda, a nakon praksi izbjegavanja mjera također i za određeni željezni i čelični pribor za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine poslan iz Indonezije, Filipina, Šri Lanke i Tajvana (uz određene iznimke) (4). Zemlje navedene u prethodnoj rečenici dalje u tekstu će se navoditi kao „zemlje na koje se primjenjuju antidampinške mjere”.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(8)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 17. Privremene uredbe, dotični proizvod je pribor za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm, vrste koja se koristi za tupo zavarivanje ili druge svrhe, trenutačno razvrstan prema oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex ex7307998090 („dotični proizvod”).
(9)
U izostanku bilo kakvih komentara s obzirom na dotični proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se uvodne izjave od 17. do 20. Privremene uredbe.
C. DAMPING
1. Rusija
1.1. Uobičajena vrijednost
(10)
Jedan ruski proizvođač izvoznik tvrdio je da su se u izračunu dampinške marže trebali koristiti samo podaci dobiveni od ruskih trgovačkih društava i da nije točno koristiti podatke turskih trgovačkih društava. Treba podsjetiti da je, u izostanku suradnje svih ruskih proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost za Rusiju utvrđena u skladu s člankom 18. stavcima 1. i 5. Osnovne uredbe na temelju dostupnih podataka, tj. podataka koje su dostavili oni turski proizvođači izvoznici koji koriste ruske bešavne cijevi kao ulazni materijal za proizvodnju dotičnog proizvoda. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(11)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave od 22. do 25. Privremene uredbe.
1.2. Izvozna cijena
(12)
U izostanku bilo kakvih komentara o utvrđivanju izvozne cijene koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave 26. i 27. Privremene uredbe.
1.3. Usporedba
(13)
U izostanku bilo kakvih komentara o usporedbi izvozne cijene i uobičajene vrijednosti, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama 28. i 29. Privremene uredbe.
1.4. Dampinška marža
(14)
Jedan ruski proizvođač izvoznik tvrdio je da privremena antidampinška pristojba u iznosu od 23,8 % nije opravdana u svjetlu činjenice da to trgovačko društvo u Uniju izvozi jedino čelična koljena, i to u vrlo malim količinama. Međutim, čelična koljena su dio opsega proizvoda koji je predmet ovog ispitnog postupka, i ni jedna zainteresirana stranka to nije dovela u pitanje. Uz to, kriterij prema kojem se uvoz u Uniju smatra zanemarivim kako je navedeno u članku 5. stavku 7. i članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe razmatra se na razini cijele zemlje, a ne pojedinačnih trgovačkih društava. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(15)
Jedan drugi ruski proizvođač izvoznik tvrdio je da nije vršio damping i da to pokazuje činjenica da je u više navrata izgubio od konkurenata iz Unije u javnim nadmetanjima za opskrbu koljenima i zavojima. Kako je navedeno gore, podsjeća se da s ovim ispitnim postupkom nije surađivao ni jedan ruski proizvođač izvoznik i da je zato izračun dampinga za Rusiju izvršen u skladu s člankom 18. stavcima 1. i 5. Osnovne uredbe na temelju dostupnih podataka. Čak i ako se ta tvrdnja razmotri, treba naglasiti da gubitak u nadmetanjima od konkurenata Unije ne proturječi nalazu o dampingu tog ruskog proizvođača izvoznika. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(16)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara koji se odnose na izračun dampinške marže, potvrđuju se nalazi u uvodnim izjavama 30. i 31. Privremene uredbe.
(17)
Konačno utvrđena dampinška marža na području cijele zemlje, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Sva trgovačka društva
23,8 %
2. Turska
2.1. Uobičajena vrijednost
(18)
U izostanku bilo kakvih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama od 32. do 40. Privremene uredbe.
2.2. Izvozna cijena
(19)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da bi u izvoznu cijenu trebala biti uključena profitna marža ostvarena pri prekooceanskom prijevozu, tj. razlika između prijevoza koji se naplaćuje korisnicima i prijevoza koji proizvođač izvoznik plaća pomorskom prijevozniku. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, razmatrana izvozna cijena je cijena koja je plaćena ili se treba platiti za proizvod kada se on prodaje za izvoz iz zemlje izvoznice u Uniju. Profitna marža ostvarena pri prijevozu proizvoda do kupca ne može se smatrati dijelom izvozne cijene tog proizvoda. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(20)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o utvrđivanju izvozne cijene koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama od 41. do 43. Privremene uredbe.
2.3. Usporedba
(21)
Udruženje turskih izvoznika čelika (ÇIB) tvrdilo je da značajne razlike u cijeni između bešavnog i varenog pribora za cijevi nisu primjereno uzete u obzir u usporedbi između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Međutim, sva trgovačka društva koja surađuju dostavila su podatke o pojedinačnim transakcijama u vezi s prodajom bešavnog i varenog pribora. Za usporedbu između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti koristili su se isključivo ti podaci. Drugim riječima, bešavni pribor uspoređen je samo s bešavnim priborom, a vareni pribor samo s varenim priborom. Tvrdnja se s toga odbacuje.
(22)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o usporedbi, potvrđuju se nalazi u uvodnoj izjavi 44. Privremene uredbe.
2.4. Dampinške marže
(a) Dampinška marža za trgovačka društva obuhvaćena ispitnim postupkom
(23)
Podsjeća se da je individualna dampinška marža privremeno utvrđena za jednog od triju proizvođača izvoznika koji surađuju određena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda u Uniju navedenog trgovačkog društva. U izostanku bilo kakvih komentara o utvrđivanju dampinške marže tog trgovačkog društva, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnoj izjavi 46. Privremene uredbe.
(24)
Izračun dampinga za preostala dva trgovačka društva koja surađuju pokazao je da su ona primjenjivala ciljni damping u određenom vremenskom razdoblju, kao i u pogledu određenih kupaca i područja. Doista, postojao je jasan uzorak njihovih izvoznih cijena koji se značajno razlikovao s obzirom na različite kupce i područja, kao i na vremenska razdoblja (i do 30 % za istovjetne modele dotičnog proizvoda). Nadalje, izračun dampinga koji se temeljio na usporedbi ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama u skladu s metodom iz članka 2. stavka 11., prvog dijela prve rečenice Osnovne uredbe nije odražavao potpuni opseg dampinga koji je primjenjivalo dvoje dotičnih proizvođača, kako je pokazano u uvodnoj izjavi 27. ove Uredbe. Dampinška marža nije se mogla utvrditi usporedbom pojedinačnih uobičajenih vrijednosti i pojedinačnih izvoznih cijena u Uniju na temelju pojedinačnih transakcija u skladu s člankom 2. stavkom 11., drugim dijelom prve rečenice Osnovne uredbe, zbog nedostatka dostatnih domaćih transakcija za uobičajenu vrijednost koje bi odgovarale izvoznim transakcijama kako je prikazano u uvodnoj izjavi 28.
(25)
Stoga, kako bi se predočio potpuni opseg dampinga koji su primjenjivala dva dotična trgovačka društva, u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, uobičajena je vrijednost utvrđena na osnovi ponderiranog prosjeka uspoređena, u njihovom slučaju, s cijenama svih pojedinačnih izvoznih transakcija u Uniju. Budući da je takva metoda usporedbe izuzetak u odnosu na prve dvije metode iz članka 2. stavka 11. Osnovne uredbe, Komisija je pažljivo provjerila jesu li u ovom slučaju ispunjeni uvjeti za korištenje takve metode. Detaljni izračun dampinga, uključujući i utvrđene obrasce izvozne cijene, je objavljen. Niti jedan od turskih proizvođača izvoznika nije doveo u pitanje temeljne podatke.
(26)
Međutim, oba trgovačka društva koja surađuju, ÇIB i turska vlada, tvrdila su da ciljni damping utvrđen za dva turska proizvođača izvoznika nije dovoljno dobro objašnjen i da ni jedan obrazac izvoznih cijena ni u kojem slučaju nije bio namjeran. U raspravi pred službenikom za saslušanje, koju su zahtijevala ta dva turska izvoznika, tim dvama trgovačkim društvima pružena su detaljna objašnjenja u vezi s utvrđivanjem ciljnog dampinga i osnovnim izračunom dampinških marži. Komisija je također razjasnila da su njihove prakse imale učinak ciljnog dampinga, čak i ako je on bio nenamjeran (5). Napominje se da Osnovna uredba od tijela koje provodi ispitni postupak ne zahtijeva da navede moguće razloge za ciljni damping, kao što su fluktuacije valute, različite regionalne politike određivanja cijena itd. Samo utvrđivanje obrazaca izvoznih cijena koji se značajno razlikuje između različitih kupaca, područja ili vremenskih razdoblja, je dovoljno (6). Nakon rasprave, tim su dvama trgovačkim društvima objavljena i specifična objašnjenja za pojedino trgovačko društvo. Štoviše, stalnom izaslanstvu Turske u Uniji poslana je verbalna nota s pojašnjenjima u vezi s utvrđivanjem ciljnog dampinga i metodologijom primijenjenom za izračun dampinške marže. Nadalje, u još jednoj raspravi pred službenikom za saslušanje koju je zahtijevalo udruženje ÇIB, tom su trgovačkom društvo pružena detaljna objašnjenja u vezi s utvrđivanjem ciljnog dampinga i osnovnim izračunom dampinških marži.
(27)
Ispitnim su postupkom za svakog od ta dva proizvođača izvoznika utvrđena tri jasna obrasca izvoznih cijena koja su pokrivala veliku većinu njihove izvozne prodaje u Uniju, tj. izvozne cijene značajno su se razlikovale između različitih kupaca i područja, kao i vremenskih razdoblja, što su pokazali i temeljni podaci koji su objavljeni strankama. To je bio rezultat temeljitog ispitivanja izvanrednih okolnosti u ovom slučaju, na temelju kojeg se ciljni damping smatrao nužnim. S obzirom na to da su utvrđene značajne razlike u izvoznoj cijeni, i na to da bi samo jedan od ta tri obrasca izvoznih cijena bio dovoljno opravdanje za korištenje metodologije usporedbe ponderiranog prosjeka sa svim pojedinačnim izvoznim transakcijama, ta se metoda usporedbe smatrala primjerenom u ovom konkretnom slučaju. Nadalje, za oba trgovačka društva, ukupni iznos dampinga utvrđen usporedbom ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda prilikom izvoza u Uniju (prva simetrična metoda) značajno se razlikuje od iznosa dampinga utvrđenog usporedbom uobičajene vrijednosti utvrđene na temelju ponderiranog prosjeka s cijenama svih pojedinačnih izvoznih transakcija prilikom izvoza u Uniju (asimetrična metoda), kako pokazuju temeljni podaci objavljeni strankama. Stoga se može zaključiti da bi korištenje prve simetrične metode imalo učinak neprimjerenog prikrivanja ciljnog dampinga koji je izvršen tijekom određenog vremenskog razdoblja, na određenim područjima i određenim kupcima. Drugim riječima, dampinška marža utvrđena prvom simetričnom metodom ne bi odražavala potpuni opseg dampinga koji su primjenjivala dotična dva trgovačka društva.
(28)
Dampinška marža nije se mogla utvrditi usporedbom pojedinačnih uobičajenih vrijednosti i pojedinačnih izvoznih cijena u Uniju na temelju pojedinačnih transakcija u skladu s člankom 2. stavkom 11., drugim dijelom prve rečenice Osnovne uredbe (druga simetrična metoda). Ta metoda uključuje utvrđivanje pojedinačnih domaćih transakcija koje su usporedive s pojedinačnim izvoznim transakcijama, uzimajući u obzir čimbenike poput prodajnih količina i datuma transakcije. S obzirom na nedostatak dostatnih domaćih transakcija za uobičajenu vrijednost koje odgovaraju izvoznim transakcijama, nije bilo moguće utvrditi dampinšku maržu na temelju druge simetrične metode. Stoga je u skladu s drugom rečenicom članka 2. stavka 11. odlučeno, s obzirom na utvrđivanje obrasca izvoznih cijena koji se značajno razlikovao između različitih kupaca, područja i vremenskih razdoblja, kao i na to da dvije simetrične metode ne bi odražavale puni opseg dampinga, utvrditi dampinšku maržu na temelju asimetrične metode.
(29)
Oba trgovačka društva koja surađuju i udruženje ÇIB tvrdili su da nije opravdano uspoređivati izvozne cijene pretvorene u turske lire, s obzirom na činjenicu da je prodaja u Uniju izvršena u eurima, dok se turska lira koristi samo za potrebe računovodstva. Tvrdilo se da su fluktuacije deviznog tečaja između eura i turske lire imale značajan učinak na utvrđivanje cijena, što bi neizbježno i neopravdano utjecalo na rezultat usporedbe izvoznih cijena između različitih vremenskih razdoblja. Međutim, stalna praksa Komisije je izvršiti usporedbu izvoznih cijena i izračun dampinške marže u računovodstvenoj valuti proizvođača izvoznika koji surađuju u zemlji izvoznici. Treba napomenuti da su troškovi i domaće cijene korišteni kao temelj za uobičajenu vrijednost izraženi u turskim lirama. Kao posljedica toga, usporedba izvoznih cijena s uobičajenom vrijednosti izvršena je u toj valuti. Stoga je jedini logičan pristup utvrđivanju obrasca izvoznih cijena, u okviru istog izračuna dampinga, koristiti iste izvozne cijene već izražene u turskim lirama. Uz to, kako je gore navedeno, Osnovna uredba ne zahtijeva analizu mogućih razloga za ciljni damping, kao što su fluktuacije deviznog tečaja (7). Tvrdnja se stoga odbacuje.
(30)
Oba proizvođača izvoznika koji surađuju tvrdili su da bi, za utvrđivanje obrasca izvoznih cijena, u obzir trebalo uzeti ponderirane prosječne cijene usporedivih vrsta proizvoda umjesto aritmetičkih sredina cijena. Međutim, članak 2. stavak 11. Osnovne uredbe odnosi se na obrazac izvoznih cijena, a ne na obrazac ponderiranih prosječnih izvoznih cijena ili na obrazac izvoznih vrijednosti. Korištenje ponderirane prosječne izvozne cijene iskrivilo bi analizu uzimanjem u obzir obujma izvoza umjesto samo izvoznih cijena. U svakom slučaju, čak i kad se koriste ponderirane prosječne cijene umjesto aritmetičkih sredina izvoznih cijena, i dalje je moguće utvrditi obrazac izvoznih cijena koji se značajno razlikuje između različitih kupaca i područja, kao i vremenskih razdoblja. Dvije stranke osporile su značajnost razlika u obrascima izvoznih cijena i dovele u pitanje postojanje tih razlika u slučaju da se koriste ponderirani prosjeci. Napominje se da te stranke nisu dovele u pitanje činjenične nalaze temeljene na aritmetičkoj sredini, što je primjerena metodologija kako je objašnjeno gore. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(31)
Udruženje ÇIB tvrdilo je da primjena poništavanja nije opravdana pozivajući se na izvješće Žalbenog tijela WTO-a (8) (Izvješće o posteljini) prema kojem je praksa poništavanja u suprotnosti s Antidampinškim sporazumom WTO-a. Međutim, Opći sud (9) je potvrdio da nalazi Izvješća o posteljini nisu primjenjivi u slučaju ciljnog dampinga. Doista, Izvješće o posteljini tiče se tehnike poništavanja jedino u kontekstu prve simetrične metode i ne može se smatrati da se bavi tim mehanizmom kad se on koristi u kontekstu asimetrične metode. Stoga, čak i ako je, kako je Žalbeno tijelo WTO-a ustanovilo, u suprotnosti s člankom 2. stavkom 4. točkom 2. Antidampinškog sporazuma iz 1994. i nepošteno upotrijebiti tehniku poništavanja u kontekstu prve simetrične metode, a posebno u izostanku obrasca izvozne cijene, nije u suprotnosti s tom odredbom niti s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, niti nepošteno u smislu članka 2. stavka 10. te Uredbe, upotrijebiti tehniku poništavanja u kontekstu asimetrične metode, gdje su ispunjena dva uvjeta za primjenu te metode. Nadalje, tehnika poništavanja pokazala se matematički nužnom kako bi se razlikovalo, u smislu njezinih rezultata, asimetričnu metodu od prve simetrične metode. U izostanku te redukcije, asimetrična metoda uvijek daje jednak rezultat kao prva simetrična metoda. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(32)
Nadalje, udruženje ÇIB tvrdilo je da upotreba poništavanja predstavlja kršenje pravila niže pristojbe. Tvrdilo se da su, zbog upotrebe prakse poništavanja, dampinške marže izračunane na razini višoj nego što su trebale biti.
(33)
Međutim, upotreba poništavanja u asimetričnoj metodi ne isključuje primjenu pravila niže pristojbe. Za sva tri trgovačka društva koja surađuju, bez obzira na korištenu metodologiju, dampinške marže su uspoređene s razinom uklanjanja štete kako bi se osiguralo da se pristojba utvrdi na temelju nižeg od tih dvaju iznosa. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(34)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara koji se odnose na dampinške marže za ispitivana trgovačka društva, potvrđuju se nalazi u uvodnim izjavama 47. i 48. Privremene uredbe.
(b) Dampinška marža za trgovačka društva koja ne surađuju
(35)
U izostanku bilo kakvih komentara o dampinškoj marži za trgovačka društva koja ne surađuju, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnoj izjavi 49. Privremene uredbe.
(36)
Konačno utvrđene dampinške marže na području cijele zemlje, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Poduzeće
Dampinška marža (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Sva ostala trgovačka društva
16,7
D. ŠTETA
1. Proizvodnja u Uniji, industrija Unije i potrošnja u Uniji
(37)
U izostanku bilo kakvih komentara o proizvodnji u Uniji, industriji Unije i potrošnje u Uniji potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 51. do 54. Privremene uredbe.
2. Uvoz iz dotičnih zemalja
2.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza
(38)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB tvrdilo je da kumulativna ocjena dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja nije opravdana. U načelu, ponovilo je komentare koje su dali turski proizvođači izvoznici nakon pokretanja postupka i tvrdili da uvoz iz Rusije i uvoz iz Turske pokazuju različita kretanja u smislu obujma i cijena.
(39)
U vezi s tim naglašava se da je, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 59. Privremene uredbe, ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Turske razmjerno stabilan u smislu obujma, dok uvoz iz Rusije raste u apsolutnom smislu. Međutim, s obzirom na smanjenje potražnje u razmatranom razdoblju, tržišni udjeli uvoza iz obje zemlje rastu.
(40)
U isto vrijeme čini se da njihovo određivanje cijena nije bitno različito, pri čemu su ruske prosječne cijene bile nešto niže, ali vrlo slične prosječnim turskim cijenama. U ovom smislu također se ponavlja da je za trgovačka društva u objema zemljama ispitni postupak utvrdio značajno snižavanje cijena i to do 30 % (vidjeti uvodnu izjavu 65. Privremene uredbe). Zbog toga se tvrdnja odbacuje.
(41)
Udruženje ÇIB također je tvrdilo da bi se uvoz iz Turske trebao smatrati neznatnim i naglasilo da se u prethodnom slučaju u vezi sa sličnim proizvodom - odnosno u slučaju o „priboru za cijevi iz NRK-a, Hrvatske, Slovačke, Tajvana i Tajlanda” (10) - uvoz iz Slovačke i Tajvana smatrao neznatnim (iako je bio iznad praga de minimis) zbog čega se nije kumulirao s dampinškim uvozom iz drugih zemalja.
(42)
U tom pogledu naglašava se da je utvrđeno da je u slučaju o priboru za cijevi iz NRK-a, Hrvatske, Slovačke, Tajvana i Tajlanda, uvoz iz Slovačke i Tajvana zaista bio dampinški i da se nije kumulirao s ostalim dampinškim uvozom iako je bio iznad praga od 1 % tržišnog udjela. Međutim, u tom je slučaju situacija bila znatno drukčija od trenutačne s obzirom na to da je uvoz iz Slovačke i Tajvana zapravo naglo gubio tržišni udjel i nije se smatrao značajnim u usporedbi s obujmom uvoza iz drugih zemalja, te se stoga smatralo da ne uzrokuje štetu. Nasuprot tome, u ovom slučaju i uvoz iz Turske i uvoz iz Rusije povećavaju svoj tržišni udjel i međusobno su usporedivi u smislu obujma. Zbog toga se tvrdnja odbacuje.
(43)
Udruženje ÇIB također je tvrdilo da uvoz iz Turske nije sličan uvozu iz Rusije u smislu uvjeta tržišnog natjecanja jer postoje „razlike u geografskoj koncentraciji prodaje”. To je udruženje dostavilo statističke podatke koji pokazuju da je tijekom RIP-a Turska usmjerila preko 70 % svoje prodaje u Španjolsku, Francusku, Italiju i Poljsku, dok je Rusija gotovo svu svoju prodaju usmjerila u Češku i Njemačku.
(44)
U tom pogledu se napominje da se ne može smatrati da razlike u geografskoj koncentraciji prodaje upućuju na različite uvjete tržišnog natjecanja. S obzirom na to da je Unija jedinstveno tržište, točka ulaska uvoza neće biti presudna za konkurentnost tog uvoza u odnosu na ostali uvoz istih ili istovjetnih proizvoda. Što se tiče uvjeta tržišnog natjecanja, također se ponavlja da su ruski i turski uvoz slični u pogledu cijena i da i jedan i drugi snižavaju cijene Unije, kao i da imaju slične kanale prodaje. Zbog toga se ta tvrdnja odbacuje.
(45)
U izostanku komentara o kumulativnoj ocjeni učinaka dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 55. do 60. Privremene uredbe.
2.2. Obujam, tržišni udjel i uvozne cijene dotičnog dampinškog uvoza, i sniženje cijena
(46)
U izostanku komentara u pogledu obujma i tržišnog udjela dotičnog dampinškog uvoza, uvoznih cijena tog uvoza i sniženja cijena, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 61. do 65. Privremene uredbe.
(47)
Ponavlja se da je dotični dampinški proizvod podrijetlom iz dotičnih zemalja koji se prodavao u Uniji snizio cijene industrije Unije za približno 30 %.
3. Stanje industrije Unije
(48)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB i turska vlada tvrdili su da je, s obzirom na to da je industrija Unije povećala svoj tržišni udjel za oko 3 % između 2008. i RIP-a, Komisija trebala zaključiti da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u razmatranom razdoblju.
(49)
U vezi s tim se napominje, kao prvo, da je u Privremenoj uredbi (vidjeti npr. uvodne izjave 72., 86. ili 91.) jasno priznato da je tržišni udjel industrije Unije blago porastao. Kao drugo, uvodna izjava 72. Privremene uredbe pojašnjava da je veći tržišni udjel posljedica činjenice da se obujam prodaje proizvođača iz Unije smanjio neznatno manje od potrošnje u razmatranom razdoblju.
(50)
Nadalje, osim dolje navedenog smanjenja zaliha, to je jedini pokazatelj štete koji je u razmatranom razdoblju pokazao pozitivan razvoj. Zbog toga se ta tvrdnja odbacuje.
(51)
Turska vlada također je tvrdila da je smanjenje završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku pokazatelj neštetnog stanja industrije Unije.
(52)
U ovom pogledu napominje se da su se završne zalihe proizvođača iz Unije u uzorku zaista smanjile za 18 % između 2008. i RIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 79. Privremene uredbe.
(53)
U isto vrijeme priznaje se da bi se smanjenje zaliha moglo smatrati pozitivnim znakom, ali samo u situaciji gdje prodaja raste brže nego proizvodnja. Međutim, to nije tako u trenutačnom ispitnom postupku. Suprotno tome, smanjenje zaliha u ovom slučaju samo odražava da se obujam proizvodnje smanjuje brže nego prodaja. U toj situaciji smanjenje zaliha ne može se smatrati pozitivnim razvojem. Zbog toga se ta tvrdnja odbacuje.
(54)
U izostanku ostalih tvrdnji ili komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 66. do 88. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Učinak dampinškog uvoza
(55)
U nedostatku bilo kakvih posebnih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 90. do 93. Privremene uredbe.
2. Učinak ostalih čimbenika
(56)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB i turska vlada tvrdili su da je pravi uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije niska cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja, a pogotovo iz zemalja za koje vrijede antidampinške mjere.
(57)
U tom se pogledu napominje, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 96. Privremene uredbe, da je uvoz iz osam zemalja za koje vrijede antidampinške mjere nastavio prodirati na tržište Unije, iako se njihov tržišni udjel smanjio s 21 % u 2008. na 17 % u RIP-u. Prosječne cijene navedenog uvoza općenito su niže od cijena dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja. Čak i kad se antidampinška pristojba uzme u obzir, cijene navedenog uvoza i dalje su niske i usporedive s cijenama ruskog i turskog uvoza te su niže od prosječnih cijena proizvođača iz Unije.
(58)
Međutim, napominje se da su za zemlje za koje vrijede antidampinške mjere (kao i za sve treće zemlje) dostupni samo ograničeni statistički podaci i prosječne cijene, i da utvrđena razlika u cijeni nije nužno zaključna te da može biti posljedica drukčije ponude proizvoda. Nadalje, uvoz iz zemalja za koje vrijede antidampinške mjere pokazuje jasan silazni trend. Stoga je zaključak da taj uvoz nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete za industriju Unije i povećanja dampinškog uvoza iz Turske i Rusije.
(59)
Što se tiče uvoza iz ostalih trećih zemalja, njihov tržišni udjel smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 7 % 2008. na 6 % u RIP-u, dok se tržišni dio Rusije i Turske povećao. Prosječne cijene tog uvoza bile su općenito više od dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i slične prosječnim cijenama proizvođača iz Unije, i smatra se da kao takve nisu prekinule uzročno-posljedičnu vezu između štete za industriju Unije i povećanja dampinškog uvoza iz Turske i Rusije. Zbog toga se ta tvrdnja odbija i potvrđuje se privremeni zaključak da uvoz iz trećih zemalja ne prekida uzročno-posljedičnu vezu.
(60)
Turska vlada tvrdila je i da je uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije bilo povećanje troškova proizvodnje nastalo kao posljedica smanjene potražnje.
(61)
U vezi s tim se napominje da je, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 101. Privremene uredbe, financijska i gospodarska kriza 2008. i 2009. najvjerojatniji uzročnik smanjene potrošnje pribora za cijevi. Potrošnja je pala za više od 40 % između 2008. i 2009. te je ostala na toj niskoj razini do kraja razmatranog razdoblja (iako je blago porasla u RIP-u). S obzirom na to da fiksni troškovi čine do 40 % troškova proizvodnje proizvođača iz Unije, smanjene potražnja, prodaja i proizvodnja dovele su do značajno viših jediničnih troškova proizvodnje. Navedeno je očito imalo važan učinak na profitabilnost industrije Unije.
(62)
Istodobno, negativne učinke viših jediničnih troškova proizvodnje dodatno je produbila činjenica da su cijene industrije Unije padale pod ozbiljnim pritiskom i značajnim smanjenjem cijena zbog dampinškog uvoza iz Turske i Rusije. U uobičajenoj tržišnoj situaciji industrija Unije trebala bi moći smanjiti utjecaj rasta jediničnih troškova makar zadržavanjem uobičajene razine cijena, što očito nije bilo moguće u situaciji gdje umjetno jeftin dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokuje pritisak na cijene.
(63)
Stoga se tvrdnja odbija i konačno se zaključuje da ni jedan negativni učinak smanjene potražnje nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Rusije i Turske.
(64)
U izostanku ostalih tvrdnji ili komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 94. do 106. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
(65)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB tvrdilo je da bi uvođenje bilo kakvih mjera dovelo do situacije u kojoj bi jedno od društava podnositelja pritužbe, ERNE Fittings, na tržištu Unije imalo položaj nalik monopolu.
(66)
U tom pogledu se napominje da je društvo ERNE samo jedan od dva podnositelja pritužbe i da je drugo društvo - INTERFIT - slične veličine kao društvo ERNE. Uz to, podaci iz Privremene uredbe u vezi s proizvođačima iz Unije u uzorku navode i trećeg proizvođača iz Unije - Virgilio CENA & Figli. Nadalje, postoji značajan broj manjih trgovačkih društava u Uniji koja proizvode i prodaju proizvod iz ispitnog postupka, a postoji i značajan uvoz iz drugih izvora. S obzirom na gore navedeno, smatra se da ne postoji rizik od monopolizacije položaja društva ERNE.
(67)
U izostanku ostalih komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 107. do 117. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
G. KONAČNE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(68)
U izostanku bilo kakvih određenih komentara, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 118. do 120. Privremene uredbe.
2. Konačne mjere
(69)
S obzirom na zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe, smatra se da bi trebalo uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske na razini najniže utvrđene marže dampinga i uklanjanja štete, u skladu s pravilom niže pristojbe, koja je u svim slučajevima dampinška marža.
(70)
Za Rusiju, u izostanku suradnje ruskih proizvođača izvoznika, dampinška marža na području cijele zemlje izračunana je kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 21. do 31. Privremene uredbe, i ta se marža potvrđuje.
(71)
Za Tursku, s obzirom na to da se razna suradnje smatrala razmjerno niskom, preostala dampinška marža temeljila se na objektivnoj metodi, što je dovelo do marže koja je viša od najviše individualne marže triju trgovačkih društava koja surađuju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49. Privremene uredbe i ta se preostala dampinška marža potvrđuje.
(72)
Na temelju gore navedenog, predložene su stope pristojba kako slijedi:
Zemlja
Poduzeće
Konačna antidampinška pristojba (%)
Rusija
Sva trgovačka društva
23,8
Turska
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Sva ostala trgovačka društva
16,7
(73)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene carinske stope (za razliku od carine koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni konkretni pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(74)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (11) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(75)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom („konačna objava”). Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenja prigovora.
(76)
Nakon konačne objave, primljeni su podnesci od podnositelja pritužbe kao i od dvaju proizvođača izvoznika koji surađuju iz Turske i od udruženja ÇIB. Oba turska proizvođača i udruženje ÇIB zahtijevali su raspravu te im je to omogućeno.
(77)
Podnositelj pritužbe složio se sa svim objavljenim nalazima. Usmeni i pisani komentari koje su podnijela dva turska izvoznika i udruženje ÇIB bili su ponovljeni komentari koje su već podnijeli nakon privremene objave. Napominje se da ni jedna zainteresirana stranka nije dovela u pitanje temeljne podatke.
(78)
Opravdanje i odgovor na zahtjev za primjenu asimetrične metode koja uključuje poništavanje u izračunu dampinga navedeni su gore u uvodnim izjavama od 24. do 33. Korištenje turske lire za utvrđivanje obrazaca izvozne cijene objašnjeno je i odgovarajuća je tvrdnja obrađena gore u uvodnoj izjavi 29. Korištenje aritmetičkih sredina cijena umjesto ponderiranih prosječnih cijena za utvrđivanje obrazaca izvoznih cijena objašnjeno je i odgovarajuća je tvrdnja obrađena gore u uvodnoj izjavi 30. Zahtjev za uključenje profitne marže ostvarene pri prekooceanskom prijevozu u izvoznu cijenu opisan je i odbačen gore u uvodnoj izjavi 19. Tvrdnja da kumulativna ocjena turskog i ruskog uvoza nije opravdana zbog razlika u geografskoj koncentraciji turske i ruske prodaje opisana je i odbačena gore u uvodnim izjavama 43. i 44. Tvrdnja da industrija Unije nije pretrpjela štetu s obzirom na to da je njezin tržišni udjel porastao obrađena je i odbačena gore u uvodnim izjavama od 48. do 50.
(79)
S obzirom na to da nakon konačne objave nisu izneseni nikakvi argumenti koji bi utjecali na ishod procjene ovog slučaja, nije opravdano mijenjati gore navedene nalaze.
H. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(80)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, uvedenom Privremenom uredbom, u visini iznosa uvedenih konačnih pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz pribora za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm ili manjim, vrste koja se koristi za tupo zavarivanje ili druge svrhe, trenutačno obuhvaćenog oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Rusije i Turske.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Sva trgovačka društva
23,8
-
Turska
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Sva ostala trgovačka društva
16,7
B999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom u skladu s Uredbom (EU) br. 699/2012 na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske konačno se naplaćuju.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. siječnja 2013.