РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 461/2013 НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. С Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3) Съветът измени нивото на действащите изравнителни мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия. Измененията са следствие от ускорено преразглеждане, започнато в съответствие с член 20 от основния регламент. След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени впоследствие с Регламент (ЕО) № 1286/2008 (5) и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 906/2011 (6) след провеждане на частични междинни преразглеждания. Частичното междинно преразглеждане, проведено на по-късен етап, бе прекратено без изменение на действащите мерки с Регламент за изпълнение (ЕС) № 559/2012 (7). С Решение 2000/745/ЕО (8) Комисията прие гаранциите за спазване на минимален ценови праг на вноса, предложени от трима производители износители от Индия.
(2)
Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото е между 0 EUR до 106,5 EUR за тон за поименно изброените индийски производители, а остатъчната ставка на митото, наложено върху вноса от всички други производители, е в размер на 69,4 EUR за тон.
2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (9) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПЕТ с произход, inter alia, от Индия. След преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за нов период от пет години.
3. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (11) на действащите окончателни изравнителни мерки на 25 ноември 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 18 от основния регламент (наричано по-долу „преразглеждането с оглед изтичане на срока“). Искането бе подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат в Европа (наричанпо-долу „заявителят“) от името на производители, които представляват близо 95 % от общото производство в Съюза на полиетилентерефталат.
(5)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повторно възникване на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да започне преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане, и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на искането за преразглеждане и вземането на взаимно договорено решение. Правителството на Индия обаче не отговори на отправената му от Комисията покана за консултации.
4. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 24 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
5. Успоредно разследване
(8)
На 24 февруари 2012 г. Комисията също така започна преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на вноса на ПЕТ с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (13).
6. Разследване
6.1. Разследване период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „ПРП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на ПРП (наричан по-долу „разглежданият период“).
6.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие.
(11)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(12)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Индия, както и несвързани производители и вносители в Съюза, бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва представителна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и - ако това е така - да изготви такава, производителите вносители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Седем производители износители отговориха във връзка с изготвянето на представителната извадка и изразиха желание да сътрудничат на разследването в рамките на преразглеждането. Въз основа на обема на техния износ за Съюза беше изготвена представителна извадка от трима производители износители от Индия. По отношение на посочената представителна извадка не бяха направени възражения от включените в извадката производители, от невключени в извадката производители или от съответните органи на Индия.
(14)
На тримата включени в представителната извадка производители износители бяха надлежно изпратени въпросници за попълване и бяха получени отговори от всички тях. Отговорите на въпросника на един индийски производител, включен в извадката, обаче разкриха, че той е изнасял само незначителни количества от разглеждания продукт по време на ПРП и поради това не бе целесъобразно да се изчисляват проценти на субсидиите за това дружество. Поради това посещенията за проверка бяха извършени при останалите двама производители износители, които заедно представляват 99 % от общия внос от Индия за Съюза по време на ПРП.
(15)
След разгласяването на съществените факти и съображения (наричано по-долу „разгласяването“) един съдействащ индийски производител поиска изчисляване не неговия марж на субсидия. В това отношение беше потвърдено отново, че износът от страна на това дружество е бил незначителен и следователно не е оказал въздействие върху определянето на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането при настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Поради това искането беше отхвърлено.
(16)
Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя е изготвила предварителна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четири дружества от тринадесетте производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на най-големия представителен обем на производство и продажби, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на ПРП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с преписката и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(17)
Някои заинтересовани страни изказаха възражения по отношение на извадката от производители от Съюза. Те твърдяха, че: (i) Комисията не следва да изготвя представителна извадка, по-специално поради факта, че не е била използвана такава при предишното разследване; (ii) методът, използван за изготвянето на извадката, беше оспорен на основание, че той „смесва три различни етапа“, а именно подкрепата за започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, определянето на индустрията на Съюза и изготвянето на извадки; (iii) предварителната извадка е била изготвена въз основа на неточна и непълна информация; (iv) изготвената предварителна извадка не е била представителна, тъй като включва отделни образувания, а не групи; също така се твърдеше, че включването на дружество, преминало през неотдавнашно изтегляне на инвестициите, или дружество, което е претърпяло свързани продажби, е намалило представителността на извадката.
(18)
Аргументите, изтъкнати от страните, бяха разгледани, както следва:
-
решението за използване на извадка се прави поотделно за всяко разследване в зависимост от конкретните обстоятелства във всеки отделен случай и член 22, параграф 6 от основния регламент не урежда използването на такава извадка за установяване на вреда в контекста на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. За разлика от предишните разследвания, когато разследването на всички дружества, заявили своя интерес и оказали съдействие, бе възможно, Комисията е взела решение в настоящото преразглеждане, че с оглед на големия им брой, не е възможно всички производители от Съюза да бъдат разследвани в рамките на наличното време, и че условията на член 27 са следователно изпълнени.
-
Комисията не е „смесила“ определянето на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, определянето на индустрията на Съюза, и подбора на предварителната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и за тях е било взето решение поотделно. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза в контекста на разследване на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е оказало въздействие върху представителността на извадката.
-
извадката беше изготвена въз основа на наличната информация към момента на подбора в съответствие с член 27 от основния регламент. Представителността на извадката беше преразгледана вследствие на коментарите на страните относно данните за конкретни дружества. Нито един от направените коментари не беше счетен за обоснован.
-
както се изисква по член 27 от основния регламент, извадката беше изготвена въз основа на най-големия представителен обем на производството и продажбите, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Образуванията, принадлежащи към по-големи групи, за които беше установено, че действат независимо от други дъщерни дружества в една и съща група, бяха счетени за представителни за индустрията на Съюза и в резултат на това не беше необходимо разследване на цялата група на консолидирана основа. Същевременно дружествата бяха включени в представителната извадка като икономически субекти, като се гарантира, че всички съответни данни да могат да бъдат проверени. Освен това изтеглянето на инвестиции и наличието на свързани продажби са част от характеристиките на сектора през разглеждания период и следователно нито един от тези елементи не беше определен като намаляващ представителността на извадката.
(19)
След разгласяването страните повториха горепосочените аргументи, които вече бяха разгледани.
(20)
Изготвянето на извадка от несвързани вносители бе предвидено в известието за започване на преразглеждане. Нито един от двадесет и четиримата несвързани вносители, с които беше установена връзка, не оказа съдействие по време на настоящото разследване.
(21)
Всичките петима известни доставчици на суровини бяха потърсени при започването и получиха съответния въпросник. Двама доставчици заявиха интерес и отговориха на въпросника.
(22)
При започването на процедурата беше установена връзка с всички известни ползватели и сдружения на ползватели. Седемнадесет ползватели отговориха на въпросника. Двадесет сдружения на ползвателите от 16 държави членки заявиха интерес и предоставиха коментари.
7. Проверка на получената информация
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
Производители износители
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Калкута, Индия;
-
Reliance Industries Limited, Нави Мумбай, Индия;
б)
Производители от Съюза
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Нидерландия;
-
Equipolymers, Италия, Германия;
-
Neo Group, UAB, Литва;
-
Novapet SA, Испания.
в)
Ползватели в Съюза
-
Coca-Cola Europe, Белгия;
-
Nestle Waters France, Франция.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, а именно ПЕТ с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от Индия. Понастоящем той е класиран в код по КН 3907 60 20.
2. Подобен продукт
(25)
Както в първоначалното разследване и в разследването по повод на преразглеждането, беше установено, че разглежданият продукт, т.е. ПЕТ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в засегнатите страни, както и ПЕТ, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и употреба. Поради това те бяха счетени за подобни продукти в съответствие с член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(26)
Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии.
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за фокусиране върху продукта („FPS“);
д)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
е)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“);
ж)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
з)
Схема на звеното с експортна ориентация/специални икономически зони („SEZ/EOU“);
и)
Схема за експортно кредитиране („ECS“)
й)
Схема за освобождаване от подоходен данък („ITES“).
Регионални схеми
к)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
л)
Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
м)
Насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат („GSTIS“);
н)
Схема за освобождаване от данък върху продажбите на електроенергия в Гуджарат („GEDES“);
о)
Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра.
(27)
Схемите от буква а) и букви б) - з), посочени по-горе, са основани на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“, издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПРП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г. („ВТП 2009-2014 г.“). Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ВТП 2009 - 2014 г. в наръчник на процедурите, том I („НП I 2009-2014 г.“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(28)
Схемата, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93A и 94 от Закона за финансите от 1994 г. и на Правилника за митниците, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване на митата се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през ПРП са ставките „всички отрасли“ (AIR) за периода 2011-2012 г., публикувани в уведомление № 68/2011- Customs (N.T.) с дата 22 септември 2011 г. Схемата за възстановяване на мита е наричана също така схема за освобождаване от мита в глава 4 от ВТП 2009-2014 г.
(29)
Схемата, посочена в буква и) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия („РБИ“) да дава указания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Посочената в буква й) схема се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., изменян ежегодно със Закона за финансите.
(31)
Схемата, посочена в буква к), се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на Западен Бенгал, последно заменено от известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
(32)
Схемата, посочена в буква л), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(33)
Схемата, посочена в буква м), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(34)
Схемата, посочена в буква н) по-горе, се основава на Закона за данъчно облагане на електроенергията на Мумбай от 1958 г.
(35)
Схемата, посочена в буква о), се управлява от щата Махаращра и се основава на решенията на Министерството на индустрията, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра.
(36)
Разследването разкри, че включените в представителната извадка производители са получили ползи от следните схеми по време на ПРП по отношение на разглеждания продукт:
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“);
д)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“).
Регионални схеми
е)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
2. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
а) Правно основание
(37)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ВТП 2009-2014 г., както и в глава 4 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(38)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(39)
Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за съотношението между суровини и крайни продукти („SION“), като се отчита предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни суровини и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт по време на ПРП за настоящото разследване е била 8 % с максимална горна граница от 58 INR/kg.
(40)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа.
(41)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(42)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца след износа, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2009-2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (т.е. 10 % от размера на кредита).
(43)
Беше установено, че и двете включени в извадката дружества са използвали тази схема през първите три тримесечия на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DEPBS
(44)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това кредитите по DEPBS водят до ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(45)
Освен това DEPBS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(46)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в схемата DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да получат ползи от схемата DEPBS.
д) Отмяна на схемата DEPBS и преминаване към схема за възстановяване на мита („DDS“)
(47)
Чрез публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. прилагането на схемата DEPBS беше удължено за последен път с три месеца - до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на прилагането, схемата DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. насам. Поради това беше счетено за необходимо да се провери дали могат да бъдат наложени мерки с оглед на член 15, параграф 1 от основния регламент.
(48)
ПИ обясни на Комисията, че при отмяна на DEPBS схемата, дружествата могат да изберат други схеми за освобождаване/опрощаване на мито, определени съгласно глава 4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. схема на предварителните разрешения (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(49)
Разследването показа, че и двете дружества, включени в извадката, са започнали да се възползват от DDS непосредствено след преустановяването на DEPBS. Трябва да се отбележи, че DDS бе въведена през 1995 г. и е съществувала едновременно с DEPBS през първите три тримесечия на ПРП и за няколко години преди ПРП. Не е било възможно обаче износителите да използват едновременно DDS и DEPBS по отношение на един и същ износ. През първите три тримесечия на ПРП ставката по DDS възлиза на 2,2 % с горна граница от 1,5 INR/kg, което прави схемата по-малко благоприятна, а оттам - и по-малко привлекателна от DEPBS. Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело стъпки за организиране на плавен преход от DEPBS към DDS, както се посочва в циркулярно писмо №. 42/2011-Customs от 22 септември 2011 г. В циркулярното писмо е обяснено, че „графикът за възстановяване [на мита] през настоящата година включва позиции, които до този момент са били по схемата DEPBS“. Същото циркулярно писмо посочва, че за секторите, действащи по DEPBS, „бе решено да се осигури гладък преход за позиции в тези секторипри включването им в графика за възстановяване на мита. Като временна мярка ставките по тези позиции ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPBS в рамките на 1 % до 3 % за повечето изделия.“ С други думи циркулярното писмо посочва, че действащите ставки за възстановяване на мито (процентите за възстановяване) от 1 октомври 2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по отменената схема DEPBS.
(50)
От 1 октомври 2011 г. ставката по DDS, приложима за разглеждания продукт, е нараснала от 2,2 % на 5,5 % от стойността франко борд и съответната горна граница се е покачила от 1,5 INR/kg на 5,5 INR/kg. За тази нова ставка бе установено, че предоставя сходни нива на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г.- със ставката си от 8 % и с максимална горна граница от 58 INR/kg. В зависимост от цените на ПЕТ, преобладаващи по време на ПРП, максималната горна граница по DEPBS е била като цяло приложима, което е довело до предполагаема полза от 4.64 INR/kg или 5,8 %. В случая на DDS, максималната горна граница не е приложима, т.е. предполагаемата полза възлиза на 5,5 %.
(51)
Разследването потвърди обосновката на предходното съображение. Средните годишни маржове на субсидиите на включените в извадката дружества са били 5,5 % и 6 % съответно по DEPBS и DDS.
(52)
Сравнението на двете схеми показва също, че имат много сходни характеристики по прилагането си.
(53)
Съображения 47, 48 - 51 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите по нея ползи са продължени без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита. Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били отменени по смисъла на член 15, параграф 1, и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
(54)
След разгласяването на основните факти и съображения, един производител износител заяви, че DEPBS е отменена и поради това не следва да бъде предмет на изравнителни мерки. В отговор на това се отбелязва, че, както е обяснено в съображение 47 по-горе, DEPBS е прекратена на 30 септември 2011 г. Въпреки това субсидирането е продължило и износителите имат възможност да използват алтернатива на DEPBS, т.е. да кандидатствар и за получават ползи, например, по DDS или AAS. Следователно този аргумент беше отхвърлен.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(55)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(56)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(57)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 3,78 % и 4,42 %.
3. Схема за възстановяване на мита („DDS“);
а) Правно основание
(58)
Подробното описание на DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., както е изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(59)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(60)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на мито, изчислено като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на възстановяване са установени от ПИ за редица продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средният размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПРП за настоящото разследване е била 5,5 % от стойността франко борд, с максимална горна граница от 5,5 INR/kg.
(61)
За да има право дадено дружество да използва тази схема, то трябва да извършва износ. В момента на вписването на данните за пратка в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се определя окончателно. След като изпращащото дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банкова сметка на износителя или с менителница.
(62)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще си възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(63)
Стойността за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(64)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти субсидията по схемата може да бъде осчетоводена при текущо начисляване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ.
(65)
За включените в извадката дружества беше установено, че са прилагали схемата DDS през последното тримесечие на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DDS
(66)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Стойността за възстановяването на мита представлява финансово участие от страна на ПИ. Освен това със стойността за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(67)
Също така DDS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(68)
Тази схема не може да бъде считана за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(69)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(70)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или индивидуалните доставките […]“ и информира регионалните власти, че „местните поделения не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(71)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че субсидиите по схемата подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(72)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе устновена полза за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ следва да изплати стойността за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, е посочена стойността за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(73)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше отнесен към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(74)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 1,65 % и 1,32 %.
4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(75)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ВТП 2009 - 2014 г. и в параграф 3.8 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(76)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(77)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 в приложение 37(C) към НП I 2009 - 2014, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 на приложение 37(C) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на структури, работещи в специални икономически зони/експортно ориентирани структури. От схемата са изключени и определени видове продукти, като например диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и нефтопродукти.
(78)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(79)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (например заявка за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(80)
Бе установено, че включените в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата FMS
(81)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по FMS водят до полза за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(82)
Освен това FMS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(83)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да използва FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(84)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(85)
Процентът на субсидията, установен по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,19 % и 0,87 %.
5. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата SHIS се съдържа в параграф 3.16 от ВТП 2009-2014 г. и в параграф 3.10 от НП I 2009-2014 г. Подробно описание на категориите на статут се съдържа в параграфи 3.10.1-3.10.4 от ВТП 2009-2014 г., както и в параграфи 3.1 - 3.5 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(87)
Производителите износители или търговците износители, които имат т.нар. признат статут на титуляр със статут на износител, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(88)
Право да получат статут имат търговските износители, както и производителите износители. В зависимост от техните експортни резултати през текущата година заедно с редица предходни години, заявителите получават един от следните статути: „Export House“, „Star Export House“, „Trading House“, „Star Trading House“ и „Premier Trading House“.
(89)
В рамките на схемата SHIS титулярите на статут имат право на митнически кредит, който се равнява на 1 % от стойността франко борд на износа в секторите, посочени в параграф 3.16.4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. кожният сектор (с изключение на обработени кожи), секторът за текстил и юта, занаятите, машиностроителният отрасъл (с изключение на някои подсектори), пластмаси и основни химически продукти (с изключение на фармацевтичните продукти). Разглеждания продукт, представляващ вид пластмаса, е обхванат от схемата.
(90)
Митническите кредити по схемата SHIS не са прехвърляеми и трябва да бъдат използвани за плащане на мито върху производствено оборудване, използвано за производството на продукти, попадащи в някой от обхванатите сектори.
(91)
Ако даден заявител се е възползвал от нулево мито по схемата EPCG през дадена година, той не отговаря на условията за участие по схемата SHIS за износ, извършен през тази година.
(92)
Схемата е въведена през 2009 г. за износа за периода 2009-2010 г. и 2010-2011 г. и срокът й на действие се удължава ежегодно след това. С последното удължаване (вж. известие № 07/2012 - Customs от 9 март 2012 г.) валидността на схемата беше удължена до 31 март 2013 г.
(93)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти, митническите кредити по SHIS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(94)
Разследването разкри, че едното включено в представителната извадка дружество е използвало тази схема по време на ПРП, а другото дружество е нямало право на участие съгласно разпоредбата, описана в съображение 90 по-горе.
г) Заключение по отношение на схемата SHIS
(95)
В рамките на SHIS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата SHIS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по SHIS представляват ползи за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(96)
Освен това SHIS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(97)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Митническият кредит се използва в крайна сметка при вноса на производствено оборудване, което не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(98)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(99)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за единственото дружество, включено в извадката, което се е възползвало от нея, възлиза на 1 %.
6. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(100)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 2009-2014 г. както и в глава 5 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(101)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(102)
В случай че е изпълнено задължението за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 2009 - 2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(103)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
г) Заключение по отношение на схемата EPCGS
(104)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(105)
Освен това схемата EPCGS е законово обусловена от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(106)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(107)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесеното производствено оборудване, разпределено в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(108)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(109)
Нивото на субсидията, установено по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,55 % и 0,56 %.
7. Схема на предварителни разрешителни („AAS“)
(110)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПРП. Разследването установи обаче, че ползата за заявителя е била незначителна, в резултат на което схемата AAS не бе анализирана допълнително.
8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
а) Правно основание
(111)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал („ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на ПЗБ.
б) Право на участие
(112)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право на участие в тази схема. Независимо от това има изчерпателен списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за участие (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо приложение
(113)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от централния данък върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
(114)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието.
(115)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема през ПРП.
г) Заключение
(116)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT) - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя ползи на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(117)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(118)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(119)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Полученото по този начин ниво на субсидията възлиза на 1,36 %.
9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(120)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за включените в извадката производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, е съответно 7,53 % и 8,17 %.
СХЕМА
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
ОБЩО
ДРУЖЕСТВО
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
няма
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
няма
8,17
10. Заключение за вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането
(121)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(122)
Съгласно посоченото в съображения 26 - 118 по-горе бе установено, че през ПРП индийските износители на разглеждания продукт са продължили да се ползват от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти.
(123)
Разглежданите схеми за субсидиране осигуряват постоянни ползи и няма признаци тези ползи да отпаднат в близко бъдеще. Всеки износител има право на участие в няколко от схемите за субсидиране.
(124)
Беше проучен и въпросът дали износът за Съюза би бил осъществяван в значителни количества, ако мерките бъдат отменени.
(125)
Индия е голям производител на разглеждания продукт. От данните, събрани по време на разследването, личи Индия е имала производствен капацитет от около 700,000 - 900,000 тона по време на ПРП и планира да го увеличи, вследствие на което общият капацитет на страната ще достигне 1 600 000 - 1 800 000 тона до 2014 г. В резултат на това свръхкапацитетът ще изпревари вътрешното търсене и се очаква той да достигне около 600 000-700 000 тона през 2014 г., които би представлявало 21 - 25 % от потреблението на Съюза по време на ПРП.
(126)
При тези обстоятелства, индийските производители на разглеждания продукт са силно зависими от експортните продажби и има вероятност обемът на износа за Съюза - вече значителен по размер по време на ПРП, да нарасне, в случай че мерките бъдат отменени.
(127)
Един производител износител заяви, че свръхкапацитетът ще намалее след 2014 г., следователно ситуацията, свързана със свръхкапацитета, е само временна. Отбелязва се, че предполагаемият спад на свръхкапацитета след 2014 г. съвпада с прогнозите, посочени в доклада относно състоянието на пазара. Следователно беше достигнато до заключението, че характерът на тази информация не би могъл да промени анализа по отношение на развитието на свръхкапацитета.
(128)
След разгласяването един производител износител заяви, че наличието на важен временен свръхкапацитет е неизбежно, поради факта, че като цяло нарастването на производствения капацитет може да се осъществява само под формата на големи увеличения поради малкия размер на съвременните заводи за ПЕТ. В отговор на това следва да се отбележи, че през ПРП и годината след това е настъпило увеличение на производствения капацитет в рамките на най-малко 150 000 до 200 000 тона. Следователно посочените мотиви сами себе си не обясняват свръхкапацитета, който може да се използва за износ, посочен в съображение 125 по-горе. Във всеки случай в този контекст причината за свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е без значение. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(129)
Някои страни изказаха твърдението, че свръхкапацитетът, който може да се използва за износ, който възниква в Индия, може да бъде усвоен също така от други трети държави и следователно този изчислен от Комисията свръхкапацитет не е правилно оценен. Не се е предполагало по никакъв начин, че целият обем на свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е щял да бъде насочен към Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното може да се направи заключение, че има вероятност от продължаване на субсидирането.
Е. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ИНДУСТРИЯТА НА СЪЮЗА
(131)
Подобният продукт се произвежда от 13 известни производители от Съюза. Те представляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „индустрията на Съюза“.
(132)
Дванадесет известни производители от Съюза, представлявани от жалбоподателя в настоящия случай, оказаха съдействие и подкрепиха разследването. Един друг известен производител от Съюза не оказа съдействие при настоящото преразглеждане.
(133)
Цялата налична информация относно индустрията на Съюза, като отговорите на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза по време на ПРП.
(134)
Пазарът на Съюза за ПЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чиито централи са разположени извън Съюза. Между 2000 г. и 2012 г. секторът на ПЕТ на Съюза е преминал през няколко преходни етапа. Пазарът е в процес на консолидация с редица неотдавнашни поглъщания и закривания. Разработването на нови продукти, като например рециклиран ПЕТ и екологично съобразен ПЕТ, продължава успоредно със сравнително скорошното възникване на отрасъл за рециклиране.
(135)
След разгласяването някои страни заявиха, че описанието на състоянието на индустрията на Съюза е неточно, тъй като пет производители са били в действителност част от една голяма транснационална група, а други трима производители са били свързани с дружествата за производство на опаковки от ПЕТ. Нито един от тези факти не противоречи на описанието, представено в съображение 134, където ясно се посочва, че производителите от Съюза обикновено са част от по-големи групи, както е разгласено. Въздействието на тази концентрация е разгледано в съображение 207 по-долу. Оценката на въздействието на затворения пазар е анализирана в съображения 202-204 по-долу.
(136)
Както е посочено по-горе, предвид относително високия брой оказали съдействие производители от Съюза, е изготвена представителна извадка от четирима производители от Съюза, които представляват над 50 % от производството и продажбите на общото производство на Съюза на подобния продукт по време на ПРП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(137)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на неоказващия съдействие производител от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(138)
След първоначално увеличение през 2009 г. и 2010 г. се наблюдава лек спад на потреблението от 2 % по време на ПРП в сравнение с 2008 г., възлизащо общо на 2,802 милиона тона по време на ПРП.
Таблица 1
Потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем (в тонове)
Потребление
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
102
98
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(139)
Въпреки действащите мерки вносът с произход от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, като е достигнал от 46 313 тона през 2008 г. до 96 678 тона по време на ПРП.
(140)
Пазарният дял на Индия се е увеличил съответно от 1,6 % през 2008 г. на 3,5 % през ПРП, достигайки равнище значително над пазарния дял, установен в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие (0,3 %).
(141)
Средната цена се е била 1 285 EUR/тон през ПРП. Това е вследствие на 22-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 21 % през 2009 г.
Таблица 2
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса (в тонове)
46 313
44 482
83 691
96 678
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
181
209
Средна цена
1 054
834
1 031
1 285
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
98
122
Пазарен дял на вноса (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Източник:
Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Тайланд, Тайван, Малайзия и Индонезия
(142)
Както бе посочено по-горе, успоредно с настоящото разследване бе проведено преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки по отношение на вноса от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
(143)
Вносът от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд се е увеличил с 56 % през разглеждания период въпреки спада с 59 % до 2010 г. Независимо от това общият обем на вноса е бил под нивото de minimis.
(144)
Съответният пазарен дял се е увеличил съответно от 0,7 % през 2008 г. на 1,1 % през ПРП.
(145)
Средната цена е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната езинична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 27-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 18 % през 2009 г.
Таблица 3
Внос от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (в тонове)
19 078
12 127
7 762
29 836
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
41
156
Пазарен дял на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Индекс (2008 г. = 100)
100
62
40
160
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
843
1 055
1 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
102
127
Източник:
Евростат
б) Внос от Китай, Обединените арабски емирства (ОАЕ), Иран и Пакистан
(146)
Вносът от други трети държави при действащи антидъмпингови мерки е намалял с 69 % през разглеждания период след увеличение с 49 % през 2009 г. Единствено вносът от Китай се е задържал на стабилни нива.
(147)
Пазарният дял на въпросните държави е намалял от 8,2 % през 2008 г. на 2,6 % през ПРП, включващ основно Обединените арабски емирства (1,7 % през ПРП) и Китай (0,6 % през ПРП).
(148)
Средната цена е била 1 258 EUR/тон през ПРП - 5,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 24-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 22 % през 2009 г.
Таблица 4
Внос от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (в тонове)
235 913
351 798
188 776
72 054
Индекс (2008 г. = 100)
100
149
80
31
Пазарен дял на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
146
79
31
Цена на вноса (EUR/тон)
1 016
789
949
1 258
Индекс (2008 г. = 100)
100
78
93
124
Източник:
Евростат
в) Внос от други трети държави без действащи мерки
(149)
Обемът на вноса от други трети държави без действащи мерки, включително Оман, Южна Корея, Русия, Мексико и Саудитска Арабия, се е увеличил с 59 % през разглеждания период след ръст от 71 % през 2009 г. В периода между 2009 г. и ПРП Оман се превръща в най-голямата държава износител за Съюза.
(150)
Пазарният дял на въпросните държави е нараснал от 9,7 % през 2008 г. на 15,8 % през ПРП, което се дължи основно на ръста от 4,3 % на вноса от Оман. Пазарният дял на Южна Корея е възлизал на 4 % през ПРП - 5 % под най-високото си ниво, достигнато през 2009 г.
(151)
Средната цена е била 1 273 EUR/тон- 4,3 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 10-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през 2010 г. и ПРП след първоначалния спад от 24 % през 2009 г. Средната цена на вноса от Оман е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Средната цена на вноса от Южна Корея е била 1 294 EUR/тон през ПРП - 2,7 % под средната единична цена на индустрията на Съюза.
Таблица 5
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
279 188
478 570
469 753
442 692
Индекс (2008 г. = 100)
100
171
168
159
Пазарен дял на вноса от други трети държави(%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Индекс (2008 г. = 100)
100
168
165
162
Цена на вноса (EUR/тон)
1 156
879
997
1 273
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
110
Основни износители (в тонове)
Оман
0
52 632
95 646
120 286
Южна Корея
177 341
254 451
183 801
114 346
Русия
546
546
3
50 427
Мексико
2 650
1 879
29 039
29 409
Саудитска Арабия
230
20 454
50 108
24 756
Други
98 422
148 609
111 156
103 468
Източник:
Евростат
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(152)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на индустрията на Съюза през разглеждания период.
(153)
За целите на анализа на вредата показателите за наличие на вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на маржове на субсидиите и възстановяване от последиците от предишно субсидиране) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза на всички производители от Съюза въз основа на информацията, събрана от страна на индустрията на Съюза, информацията в искането за преразглеждане, както и публично достъпни статистически данни;
-
микроикономически показатели (запаси, средни единични цени, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бяха оценени на ниво включени в извадката производители от Съюза въз основа на предоставената от тях информация.
(154)
Един включен в извадката производител от Съюза е продал един от производствените си обекти през юни 2010 г. Обектът е бил придобит от друг производител от Съюза. Тъй като анализът на макроикономическите показатели се основава на данните, събрани от всички производители от Съюза, продажбата не се е отразила на обхвата или на отделни показатели за анализа на вредата.
(155)
Предварително следва да се обясни, че определени световни икономически събития от края на 2010 г. и началото на 2011 г. са имали отражение върху състоянието на пазара на Съюза, по-специално по отношение на цените и обема на продажбите на подобния продукт. В този период предлагането на памук намалява вследствие на засиленото търсене на полиестерни влакна на азиатския пазар. ПЕТ и полиестерните влакна са зависими в голяма степен нагоре по веригата от една и съща суровина, а именно от пречистената терефталова киселина (ПТК). Увеличеното търсене на полиестерни влакна е довело до недостатъчно предлагане на ПТК, което е предизвикало покачването на цените на ПЕТ. Тъй като производителите на ПЕТ в Близкия изток също зависят от ПТК от Азия, вносът на ПЕТ в Съюза е спаднал рязко. Същевременно основните доставчици на ПТК в Съюза са обявили наличие на "непреодолима сила", което на свой ред е довело до допълнително свиване на вътрешното производство на ПЕТ.
4.1. Коментари на страните
(156)
Някои от страните оспориха валидността на анализа на вредата на основанието, че той се основава на недостатъчна информация, което от своя страна се е отразило на правото на защита на заинтересованите страни. По-специално бяха изтъкнати аргументите, изложени по-долу.
(157)
Някои страни заявиха, че информацията, събрана от производителите от Съюза, не е съобразена с указанията за попълване на въпросника, в който се изисква данните от различни дружества да не се обобщават. Поради това се изказа твърдението, че събраната информация е неточна и непълна, тъй като представените данни са били обобщени за всяка включено в извадката дружество. Следва да се отбележи, че информацията е събрана надлежно и е проверена на място. Бе установено, че събраната информация осигурява достатъчно точна представа за индустрията на Съюза и поради това горепосоченото твърдение трябваше да бъде отхвърлено. След разгласяването страните повториха твърдението си. Не са предоставени нови аргументи или доказателства. Някои страни повториха твърдението си, че данните, предоставени от едно от включените в извадката дружества, са непълни, тъй като не се отнасят до цялата група, а до отделно образувание в нея. Този коментар беше разгледан при изготвянето на извадката, както е посочено в съображение 18 по-горе.
(158)
Същите страни заявиха, че Комисията се е опитала да запълни предполагаемите пропуски в събраната информация, изпращайки допълнителни въпросници. В това отношение следва да се поясни, че Комисията действително изпрати допълнителни въпросници, но те бяха адресирани само до невключени в извадката производители от Съюза, за да се събере информация за макроикономическите показатели, които са от значение за оценката на вредата; следователно, това е направено с цел да се допълни информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. След разгласяването някои страни повториха твърдението си, без да представят нови аргументи или нови доказателства. Поради това твърдението на страните трябваше да бъде отхвърлено.
(159)
Освен това същите страни заявиха, че предоставената информация от включените в извадката производители противоречи на задълженията по член 29 от основния регламент, тъй като информация, която не е с поверителен характер, е била предоставена като поверителна информация и по този начин е била изключена от неповерителната преписка. В тази връзка следва да се отбележи, че информацията е била класифицирана като поверителна в съответствие с искането на страната. По искане на страните поверителността на предоставената информация бе преразгледана и в случаите, в които бе целесъобразно, информацията бе прекласифицирана като достъпна за проверка от заинтересовани страни след одобрение от страна на засегнатите дружества. Следователно и това твърдение беше отхвърлено.
4.2. Макроикономически показатели
а) Производство
(160)
В съответствие със загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза (разгледана в съображение 164 по-долу), производството на Съюза е намаляло с 11 % между 2008 г. и ПРП. Производството на Съюза не е отбелязало спад само през 2010 г., когато се е увеличило в сравнение с 2009 г., но въпреки това е останало с 4 % под нивото си от 2008 г. През ПРП производството е продължило да намалява.
Таблица 6
Общо производство в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производство (в тонове)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Индекс (2008 г.=100)
100
91
96
89
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(161)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с 23 % между 2008 г. и ПРП. Тази тенденция е свързана със закриването на няколко производствени обекта, което е било частично компенсирано от откриването на нови заводи.
(162)
Използването на капацитета се е увеличило от 75 % през 2008 г. на 86 % през ПРП. Увеличеното използване на капацитета трябва да се разглежда в контекста на усилията за преструктуриране на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 134 по-горе.
Таблица 7
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производствен капацитет (в тонове)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Индекс
100
87
84
77
Използване на капацитета (%)
75
77
85
86
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
114
116
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
в) Обем на продажбите
(163)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е развивал по същия начин като производството - наблюдава се свиване със 6 % през разглеждания период.
Таблица 8
Общо продажби на индустрията на Съюза в рамките на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Продажби (в тонове)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Индекс (2008 г. = 100)
100
89
95
94
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(164)
След първоначален спад от 13 % през 2009 г. индустрията на Съюза отново е заела част от пазарния дял, изгубен от ОАЕ, Южна Корея, Иран и Пакистан въпреки нарастващия обем на вноса от Индия, Оман и други трети държави (Русия, Мексико и Саудитска Арабия) през същия период. Като цяло пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял с 3 % през разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на индустрията на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Пазарен дял на индустрията на Съюза(%)
80
70
74
77
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
93
97
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат
д) Растеж
(165)
Пазарът е бил в стагнация през разглеждания период. Не е имало растеж, от който индустрията на Съюза да извлече полза, напротив, въпреки усилията за преструктуриране, индустрията на Съюза е изгубила допълнителен пазарен дял поради нарастването на вноса, по-специално от държавите без действащи мерки. Лекият спад на потреблението през ПРП следва да се разглежда във връзка с временния недостиг на суровината (ПТК) в Съюза, както и на световния пазар.
е) Заетост и производителност
(166)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е намаляло с 41 % в периода между 2008 г. и ПРП. Спадът е бил постоянен през разглеждания период, включително през 2010 г., когато производството се е увеличило (вж. съображение 160 по-горе). В контекста на нарастващата производителност този спад отразява усилията за преструктуриране на редица производители от Съюза.
(167)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 50 %. Това нарастване отразява факта, че производството е намаляло с по-бавно темпо от нивото на заетостта и е показател за нарасналата ефективност на индустрията на Съюза. Това особено ясно се забелязва през 2010 г., когато производството се е увеличило, като същевременно нивото на заетост е спаднало и производителността е била с 37 % по-висока в сравнение с 2008 г.
Таблица 10
Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Брой служители
2 060
1 629
1 449
1 218
Индекс
100
79
70
59
Производителност (тон/заето лице)
1 130
1 294
1 545
1 698
Индекс (2008 г. = 100)
100
115
137
150
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Размер на действителния марж на субсидиране
(168)
Що се отнася до въздействието на размера на действителния марж на субсидиране на индийския внос върху индустрията на Съюза и предвид чувствителността на пазара спрямо този продукт, това въздействие не може да се приеме за пренебрежимо. Следва да се отбележи, че този показател е по-значим в контекста на анализа за вероятното повторно възникване на вредата. При отпадане на мерките е вероятно субсидираният внос да бъде подновен в обем и на цени, при които въздействието на маржа на субсидиите ще бъде значително.
з) Възстановяване от последиците на предходно субсидиране
(169)
Докато разгледаните по-горе показатели показват известно подобрение в някои икономически показатели на индустрията на Съюза след налагането на окончателни изравнителни мерки през 2001 г., те също така свидетелстват, че индустрията на Съюза е все още уязвима.
4.3. Микроикономически показатели
а) Запаси
(170)
Нивото на запасите е било с 24 % по-високо през ПРП в сравнение с равнищата от 2008 г. Въпреки това запасите са запазили установените по-рано нива по отношение на продукцията, т.е. между 5 % и 6 %.
Таблица 11
Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Крайни запаси
51 495
54 808
54 314
64 069
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
105
124
Източник:
Отговори на въпросника
б) Развитие на цените
(171)
Що се отнася до развитието на цените, след първоначален спад през 2009 г. (с 16 %), който се дължи основно на икономическата криза, цените през 2010 г. почти са достигнали равнището от 2008 г. Последвало е рязко покачване на средната единична цена през ПРП, което е довело до 25 % увеличение през разглеждания период.
(172)
Внезапното покачване на цените през ПРП следва да бъде разглеждано в контекста на неочакваните промени на пазара на памук в края на 2010 г. и през първото тримесечие на 2011 г. Както е посочено по-горе (съображение 155), рекордните цени на памука са довели до преминаване към полиестерни влакна, които се конкурират с ПЕТ за същата суровина. Нарасналото търсене на суровината, по-специално ПТК, е довело до скок в цените на ПЕТ в Азия и Близкия изток, като това е засегнало и цените на ПЕТ в Съюза. Увеличението на цените в Съюза в този момент е било допълнително подсилено от краткия недостиг на ПТК в Съюза поради обявената "непреодолима сила" от един от производителите на ПТК в Съюза.
Таблица 12
Единични продажни цени в Съюза
2008
2009
2010
ПРП
Единична продажна цена в Съюза (EUR/тон)
1 066
891
1 045
1 330
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
98
125
Източник:
Отговори на въпросника
в) Фактори, които засягат продажните цени
(173)
Обикновено продажните цени на ПЕТ следват ценовите тенденции на основните използвани суровини (основно ПТК и етиленгликол (ЕГ), тъй като те съставляват до 90 % от общите разходи за ПЕТ. ПТК е нефтопродукт, в чиято цена се наблюдават колебания въз основа на цените на суровия нефт. Това води до голяма нестабилност на цените на ПЕТ.
(174)
Освен това ПЕТ се конкурира с полиестерните влакна за същата суровина, като производството и на двете е еднакво зависимо от наличието на ПТК. Тъй като полиестерните влакна са алтернатива на памука за текстилната индустрия, цената на ПЕТ е чувствителна спрямо развитието на пазара на памука.
г) Възнаграждения
(175)
Средните възнаграждения са намалели със 7 % през разглеждания период. Това намаление е настъпило през ПРП и е довело до по-голямо повишаване на производителността (вж. съображение 167 по-горе).
Таблица 13
Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Заплати (средно на лице)
54 512
56 014
54 876
50 784
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
101
93
Източник:
Отговори на въпросника.
д) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(176)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са се подобрили значително между 2008 г. и ПРП. Приходите от продажбите на пазара на Съюза са се увеличили от - 7,9 % през 2008 г. до равнище от 5,3 % през ПРП, а възвръщаемостта на инвестициите се е повишила от - 9,6 % до 10,6 %. През 2008 г. са отбелязани особено лоши резултати от страна на един производител от Съюза. Независимо от това, подобряването на финансовото състояние на индустрията на Съюза през 2009 г. и 2010 г., когато цените са били под нивата си от 2008 г., показва слаба зависимост между цените и рентабилността. В действителност увеличаването на рентабилността изглежда тясно свързано с по-доброто използване на капацитета и с повишаването на производителността, посочени по-горе.
(177)
Благодарение на развитието на световните пазари между 2010 г. и 2011 г., в съчетание с усилията за преструктуриране и повишаването на ефективността, описани по-горе, индустрията на Съюза е успяла да подобри своята рентабилност през 2010 г. и да достигне нивото от 5,3 % през ПРП.
(178)
Една от заинтересованите страни заяви че това развитие е било неочаквано и необичайно, съответно не следва да се счита за представително за общото състояние на индустрията на Съюза.
(179)
В това отношение е необходимо да се отбележи, че индустрията на Съюза е успяла да извлече полза от увеличението на цените на ПЕТ в края на 2011 г. и началото на 2012 г., тъй като тя е фиксирала цената на ПТК преди настъпването на тези пазарни явления. Въз основа на статистическите източници относно развитието след ПРП, представени от страните, маржовете на печалбата на производителите на ПЕТ значително са се понижили през 2012 г. Това потвърждава, че рентабилността през 2011 г. (ПРП) е била наистина силно повлияна от неочаквани и временни глобалните икономически събития (съображение 155), които е малко вероятно те да се повторят и следователно не може да се считат за постоянни и представителни за състоянието на индустрията на Съюза.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Индекс
100
221
261
267
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
224
292
310
Източник:
Отговори на въпросника.
е) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(180)
Паричните потоци значително са се повишили през разглеждания период, което отразява скорошното подобряване на рентабилността на индустрията на Съюза.
Таблица 15
Паричен поток
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Паричен поток (в евро)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Индекс (2008 г. = 100)
100
269
363
375
% от оборота
-5,9
4,5
8,3
7,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
176
242
229
Източник:
Отговори на въпросника
(181)
Не са съществували конкретни признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, главно поради това, че производителите от Съюза са част от по-големи групи.
ж) Инвестиции
(182)
Равнището на инвестициите като цяло е намаляло с 35 % през разглеждания период. Първоначалните инвестиции, извършени през 2008 г., са намалели чувствително през 2009 г. и досега не са напълно възстановени.
Таблица 16
Инвестиции
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Инвестиции (в хиляди евро)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Индекс (2008 г. = 100)
100
7
22
65
Източник:
Отговори на въпросника
5. Заключение относно състоянието на индустрията на Съюза
(183)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на индустрията на Съюза са намаляли. Пазарният дял на индустрията на Съюза не се е възстановил напълно от момента на първоначалния спад през 2009 г. и е отбелязал общ спад от 3 процентни пункта през разглеждания период (до 77 % през ПРП). Спадът в заетостта и капацитета е резултат от текущото преструктуриране и трябва да се разглежда в контекста на нарастващо използване на капацитета и производителността.
(184)
В същото време по-голямата част от съответните микроикономически показатели показват признаци за подобрение. Рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток са се увеличили значително, по-специално през 2010 г. и по време на ПРП. От друга страна, инвестициите рязко са се понижили през 2009 г. и досега не са се възстановили.
(185)
Като цяло икономическото състояние на индустрията се е подобрило. Тези подобрения обаче са относително скорошни и до известна степен се основават на непредвидено и временно развитие на пазара в периода между 2010 г. и 2011 г. (вж. съображение 155 по-горе). Това изглежда се потвърждава от наличната информация относно развитието на маржа на индустрията на Съюза през 2012 г. (вж. съображение 179 по-горе), която показва спад в сравнение с ПРП.
(186)
От горния анализ личи, че състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило и не е установена съществена вреда. Независимо от това и въпреки явните положителни тенденции и значителни усилия за преструктуриране, състоянието на индустрията на Съюза все още е нестабилно.
(187)
След разгласяването някои страни оспориха заключението, че индустрията на Съюза е все още нестабилна, като заявиха, че индустрията на Съюза е в добро състояние и значително се е променила след 1999 г. Отбелязва се, че както е посочено по-горе (съображение 184), въпреки общото подобрение и консолидиране, не всички икономически показатели са се развили в положителна посока през разглеждания период. Например производството и продажбите, както и пазарният дял, са намалели. Освен това подобренията са сравнително скорошни, а със спада на рентабилността през 2012 г. изглеждат неустойчиви. На тази основа беше заключено, че макар и да не е доказано наличието на съществена вреда през ПРП, индустрията на Съюза е все още в нестабилно състояние. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(188)
След разгласяването някои страни оспориха използването на данни, отнасящи се за периода след ПРП, с цел анализиране на икономическото състояние на индустрията на Съюза. В отговор на това твърдение се потвърждава, че състоянието на индустрията на Съюза е било оценено за разглеждания период и въз основа на това не е установена съществена вреда. Въпреки това развитието на рентабилността на индустрията на Съюза след ПРП е от значение в този случай основно в контекста на особеното естество на развитието на световния пазар в периода между 2010 г. и 2011 г. Това също така показва нестабилността на нивата на печалба, типични за сектора. Поради това този аргумент се отхвърля.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(189)
Разследването показа, че вносът от Индия е продължил да бъде субсидиран и няма признаци, че субсидирането може да се намали или прекрати в бъдеще.
(190)
Прогнозен анализ на вероятния обем на износа от Индия разкри, че, предвид наличния свръхкапацитет, който може да се използва за износ (вж. съображение 125 по-горе), ценовите равнища в Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, е вероятно вносът от Индия да нарасне до равнища, значително над достигнатите през ПРП, ако мерките бъдат отменени. С планираното разширяване на капацитета, общият свръхкапацитет, който може да се използва за износ, се очаква да достигне между 600 000-700 000 тона, т.е. около 21 - 25 % от потреблението на Съюза (през ПРП) в близко бъдеще.
(191)
Предвид продължаването на субсидирането цените на вноса от Индия се очаква да продължат да намаляват, ако мерките по отношение на Индия бъдат отменени. Освен това, тъй като износителите ще трябва да се конкурират с ниските цени на вноса от други държави, те вероятно ще намалят допълнително цените си с цел увеличаване на пазарния дял на пазара на Съюза.
(192)
Предвид това има вероятност индустрията на Съюза да бъде изложена на значителни обеми на внос от Индия на субсидирани цени, по-ниски от нейните средни цени, засягащ неотдавна настъпилото подобрение в икономическото й положение. В резултат на това има вероятност от повторно настъпване на съществена вреда, в случай че мерките срещу Индия бъдат отменени.
2. Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(193)
Както е посочено по-горе (вж. съображение 125 по-горе), производителите износители в Индия могат да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза. Индия бележи значителен растеж на производствения си капацитет през разглеждания период (вж. съображение 125 по-горе). Според наличната информация се очаква капацитетът ѝ да нарасне, което да доведе до значителна разлика в близко бъдеще между вътрешното потребление и производствения капацитет, който може да се използваза износ, от 600 000-700 000 тона. Такъв свръхкапацитет, който може да се използва за износ в близко бъдеще, следва да се разглежда като значителен, тъй като представлява около 21-25 % от текущото потребление на Съюза през ПРП.
(194)
Следователно, макар и вносът в Съюза да е бил на относително ниско равнище, той се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период и съществува риск значителна част на износа от Индия да бъде пренасочен към Съюза.
3. Загуба на експортни пазари
(195)
Понастоящем в Турция и Южна Африка са въведени мерки за търговска защита срещу вноса от Индия. Възможната следваща от това загуба на тези експортни пазари за Индия е друг показател, че е вероятно насочване към пазара на Съюза, ако се допусне отпадане на мерките.
(196)
След разгласяването някои страни оспориха заключенията относно загубата на експортни пазари за Индия. Твърди се, че тези пазари са незначителни експортни пазари, следователно няма значителни обеми на износа, които биха могли да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. Следва да се отбележи, че самото съществуване на търговски защитни мерки на някои пазари изключва като безсмислено сравнението на относителното значение на пазарите със и без действащи мерки за дадена държава. Освен това, противно на твърдението, не беше направено заключението, че обемът на износа от тези пазари ще бъде пренасочен към пазара на Съюза. В действителност беше счетено, че наличието на мерки за търговска защита на други трети пазари ограничава капацитета на трети пазари за усвояване на предвиденото нарастване на свръхкапацитета в Индия, който може да се използва за износ. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(197)
Съществуването на мерки за търговска защита в други трети държави също е показател, че е вероятно ценовото поведение на Индия да бъде възпроизведено на пазара на Съюза.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(198)
Пазарът на ПЕТ на Съюза е привлекателен от гледна точка на неговия размер и цена, също така е третият най-голям в света пазар, със структурна необходимост от внос и по-високи цени в сравнение с тези на други пазари. В случая с Индия цените на вноса в Съюза обикновено са по-високи от цените за други трети държави, което свидетелства за привлекателността на пазара на Съюза за износ от Индия. Това ясно личи от факта, че независимо от действащите мерки вносът от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период.
(199)
Привлекателността на пазара на Съюза се потвърждава също така от факта, че индустрията на Съюза е загубила пазарен дял поради увеличаващия се внос от държавите без действащи мерки. Това важи по-специално в случая с Южна Корея, която значително е увеличила износа си за пазара на Съюза през 2012 г. след изтичането на срока на действие на мерките срещу нея.
5. Други фактори
(200)
Въздействието на вноса от други трети държави, за които се прилагат мерки, върху състоянието на индустрията на Съюза, е било определено като ниско, поради ниския обем на вноса и значителното намаляване на техния пазарен дял през ПРП.
(201)
Обемът на вноса от други трети държави, за които не се прилагат никакви мерки, се е увеличил по време на разглеждания период, но съответната средна цена на вноса за същия период се е запазила близка до средната цена на индустрията на Съюза. Следователно въздействието на вноса от тези държави и върху състоянието на индустрията на Съюза се счита за ограничено.
6. Затворен пазар
(202)
След разгласяването някои страни заявиха, че поради вертикалната интеграция между производителите на ПЕТ и преработващите предприятия, значителна част от ПЕТ се продава на затворени пазари, на които няма конкуренция от страна на вноса. Също така се твърди, че делът на затворения пазар е значителен, което оказва влияние върху резултатите от анализа.
(203)
Въз основа на събраната информация на ниво включени в извадката производители от Съюза, делът на продажбите на затворения пазар бе определен като незначителен (под 10 %). Следва да се подчертае, че въпросните страни определят присъствието на производителите на ПЕТ в опаковъчната промишленост въз основа на наличния производствен капацитет за ПЕТ, а не на пазарния им дял в този сектор. Следователно твърдението относно значителния дял на ПЕТ за вътрешна употреба не беше обосновано. По отношение на ценовите равнища бе установено, че цените на свързаните и несвързаните продажби са в еднакъв диапазон.
(204)
На тази основа беше заключено, че не е необходим отделен анализ на въздействието на продажбите на затворения пазар, а твърденията на страните бяха отхвърлени.
7. Коментари на страните
(205)
Някои страни заявиха, че вредата, нанесена от вноса от Индия, не е била налице по време на ПРП, което личи от относително доброто икономическо състояние и приходите на индустрията на Съюза. Трябва да се отбележи, че в настоящия случай действително не беше установено продължаване на вредата и поради това твърдението на страните съответства на констатациите от разследването.
(206)
Някои страни заявиха, че други фактори, като например структурната неефективност на индустрията на Съюза и липсата на инвестиции, както и сезонните и конюнктурни фактори (като лошото време и икономическите кризи) може да са оказали въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза. По отношение на първия въпрос трябва да се отбележи, че преструктурирането на индустрията на Съюза вече е в ход, а постигнатото повишаване на ефективността показва, че твърдението на страните е неоснователно. Що се отнася до конюнктурните фактори, въпреки че икономическата криза действително е оказала въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза през 2009 г., както бе посочено по-горе (вж. съображение 171 по-горе), съответните последици изглежда вече не съществуват; що се отнася до въздействието на неблагоприятните метеорологични условия, това може отчасти да обясни свиването на потреблението през ПРП, но въпреки това тяхното предполагаемо въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза, от една страна, не бе обосновано, а от друга, лекият спад през 2011 г. изглежда тясно свързан с временния недостиг на суровини, дължащ се на развитието на световните пазари през 2011 г. Следователно нито едно от тези твърдения не изглежда обосновано предвид констатациите от разследването.
(207)
Освен това някои страни заявиха, че повторно възникване на вредата в този случай е малко вероятно при изтичане на срока на действие на мерките, тъй като благодарение на своята структура (концентрация и вертикална интеграция) индустрията на Съюза е защитена от влиянието на вноса. Освен това се изказа твърдението, че преминаването към вносен ПЕТ нито е желано, нито възможно в близко бъдеще, най-вече защото договорите и политиките за закупуване, както и процедурата за одобряване на големите притежатели на търговски марки (потребителите надолу по веригата) затрудняват смяната на доставчиците на ПЕТ. Следва да се отбележи, че от констатациите от разследването личи, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период; това показва, от една страна, че индустрията на Съюза не е защитена от влиянието на вноса и, от друга страна, че преминаването към внос не е хипотетично, а действително се случва в настоящия момент. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(208)
След разгласяването някои страни повториха твърдението си, че индустрията на Съюза е била защитена от потенциалната конкуренция на вноса поради своята структура. На първо място, по отношение на твърдението за господстващо положение на една от групите производители на пазара на Съюза, която упражнява контрол върху петима производители, се отбелязва, че пазарът на Съюза е отворен пазар с още осем производители, които осъществяват дейност извън тази група, като нараства и конкуренцията от страна на вноса от трети държави - със и без действащи мерки. Освен това концентрацията е типична за този сектор, произвеждащ продукт, силно зависим от определена суровина, който разчита на икономиите от мащаба за своята конкурентоспособност. На трето място, не е установено водещо предприятие в ценово отношение на пазара на Съюза. В заключение страните повториха твърдението си, че въздействието от страна на вноса от трите засегнати държави в контекста на вертикалната интеграция на някои производители от Съюза с опаковъчната промишленост или с производителите на ПТК, не е било анализирано. Както е установено в съображение 205 по-горе, тези аспекти в действителност бяха анализирани и счетени за необосновани. Освен това проверката на дружествата, засегнати от вертикална интеграция с производителите на суровини потвърди, че не е съществувало сравнително конкурентно предимство, тъй като прехвърлянията са били осъществявани на пазарна цена. Въз основа на горепосоченото твърдението, че индустрията на Съюза би била защитена от конкуренцията, беше отхвърлено.
(209)
Освен това някои страни заявиха, че няма елементи, подкрепящи заключението, че капацитетът за износ на Индия може да бъде насочен към пазара на Съюза на „ниски цени“, като се има предвид, че i) търсенето на вътрешния пазар в Индия нараства и се очаква да продължи да нараства; ii) съществуват излишъци от ПЕТ над потреблението на вътрешния пазар, но конкуренцията на експортните пазари все още не е довела до износ на необичайно ниски цени; iii) увеличаването на производствения капацитет в Азия е в отговор на очакваното нарастване на търсенето в световен мащаб. Следва да се отбележи, че констатациите в настоящото разследване доказват, че прогнозният растеж на капацитета е показател за нарастващ производствен свръхкапацитет над търсенето на вътрешния пазар. Освен това цените на Индия на трети пазари са били по-ниски в сравнение с цените на нейния внос в Съюза. Въз основа на констатациите, посочени в съображения 189-199 по-горе, има вероятност субсидираният внос от Индия да бъде насочен към пазара на Съюза в голям обем и на по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза, ако се допусне отпадане на изравнителните мерки. Въз основа на горепосоченото аргументите на страните се отхвърлят.
8. Заключение относно повторното възникване на вреда
(210)
Въз основа на горепосоченото се стигна до заключението, че е вероятно значителен обем субсидиран внос от Индия да бъдат пренасочен към Съюза, ако изравнителните мерки бъдат отменени. Вследствие на продължаващото субсидиране цените на вноса най-вероятно ще подбиват цените на индустрията на Съюза. Освен това цените на този внос вероятно ще намалеят още повече, ако индийските производители износители се опитат да увеличат пазарните си дялове. Това по всяка вероятност би довело до засилване на ценовия натиск върху индустрията на Съюза, като се очаква това да има отрицателно въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза.
(211)
През разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило, по-специално по отношение на производителността и използването на капацитета, както и на маржовете на печалба, достигнати през ПРП, на ниво близо до целевата печалба, установена при първоначалното разследване. Следователно може да се заключи, че индустрията на Съюза, макар и все още в нестабилно състояние, не е понесла съществена вреда по време на ПРП. Като се има предвид обаче вероятното значително увеличение на субсидирания внос от Индия, който вероятно ще подбива продажните цени на индустрията на Съюза, се стигна до заключението, че е много вероятно ситуацията да се влоши и съществената вреда да възникне отново, ако се допусне отпадане на мерките.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(212)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучен въпросът, дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 31, параграф 2 от основния регламент.
(213)
Следва да се припомни, че приемането на мерки не беше определено като противоречащо на интереса на Съюза нито по време на първоначалното разследване, нито в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. Освен това анализът в последното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие беше извършен в ситуация, при която мерките са били вече въведени, и по този начин в оценката е взето под внимание всяко неоправдано отрицателно въздействие върху страните, засегнати от въпросните мерки.
(214)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията относно продължаването на субсидирането и вероятността от повторното възникване на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
1. Интерес на индустрията на Съюза
(215)
Продължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще помогне на индустрията на Съюза да продължи текущото преструктуриране и ще благоприятства подобреното ѝ едва наскоро икономическо състояние, тъй като ще се избегне излагането на индустрията на Съюза на натиска от значителни обеми субсидиран внос от Индия, с който индустрията на Съюза не би могла да се справи. Поради това запазването на съществуващите изравнителни мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху индустрията на Съюза.
(216)
Съответно бе направено заключението, че запазването на изравнителните мерки срещу Индия ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(217)
Нито един от несвързаните вносители не оказа съдействие при настоящото преразглеждане. Независимо от действащите мерки вносът от Индия е продължил и почти се е удвоил през разглеждания период.
(218)
Осъществяван е внос също така от други трети държави без действащи мерки, като той е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
(219)
Като се има предвид, че няма доказателства действащите мерки да са засегнали съществено вносителите, се достигна до заключението, че запазването на мерките не противоречи на интереса на вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(220)
Суровината за производството на разглеждания продукт, е ПТК/ЕГ. Двама от общо петимата известни доставчици на суровината (един доставчик на ПТК и един на ЕГ) оказаха съдействие при разследването, като представиха попълнен въпросник. И двамата доставчици на суровината изразиха своята подкрепа за запазването на мерките.
(221)
Разследването показа, че съдействащият производител на ПТК представлява значителна част от покупките на ПТК, осъществени от включените в извадката производители от Съюза по време на ПРП. Разумно е да се допусне, че предвид употребата на ПТК единствено за производство на ПЕТ в Съюза производителите на ПТК са зависими до голяма степен от сектора на ПЕТ.
(222)
Що се отнася до съдействащия доставчик на ЕГ, тази суровина представлява сравнително малка част от общия му оборот през ПРП. По отношение на ЕГ производството на ПЕТ не е единственото или основното възможно приложение, поради което производителите на ЕГ са зависими в по-малка степен от състоянието на сектора на ПЕТ. Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би оказало положително, макар и по всяка вероятност ограничено, въздействие върху доставчиците на ЕГ.
(223)
Изказано бе твърдението, че доставчиците на суровина не са зависими от производителите на ПЕТ от Съюза, и по-специално че двама от четиримата включени в извадката производители от Съюза в действителност са осъществявали внос на суровини.
(224)
По отношение на това твърдение при разследването се установи, че внесената суровина е предимно ЕГ, който може да бъдат използван с приложение различно от производството на ПЕТ. Не бяха открити данни, които да свидетелстват, че вносът на ПТК в Съюза е значителен. Следователно това твърдение не оказва въздействие на заключенията по отношение на зависимостта на производителите на ПТК от производство на ПЕТ в Съюза.
(225)
Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би било от полза за производителите на ПТК, както и за доставчиците на ЕГ макар и в по-малка степен. В резултат на това запазването на мерките срещу вноса от Индия няма да противоречи на интересите на доставчиците на суровини.
(226)
След разгласяването някои страни заявиха, че ПТК е била изнасяна и следователно, че производителите на ПТК не са зависими от индустрията на Съюза. Не бяха открити доказателства в подкрепа на това твърдение. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(227)
Освен това същите страни заявиха, че отмяната на мерките няма да окаже никакво въздействие върху производителите на ПТК, тъй като се предполага, че съдействащите ползватели няма да преминат към внос, а ще продължат да използват ПЕТ от индустрията на Съюза. Следователно нивото на потребление на ПТК в Съюза ще се запази същото. От констатациите от разследването следва, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период. Това показва, че преминаването към внос не е хипотетично (вж. съображение 164 по-горе). Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
4. Интерес на сектора за рециклиране на ПЕТ
(228)
Индустрията на Съюза изказа твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране на ПЕТ зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ (нерециклирания ПЕТ) на пазара на Съюза. Това твърдение беше подкрепено от съобщение за медиите на едно сдружение на предприятията за рециклиране на пластмаси в Европа, според което евентуалната отмяна на мерките по отношение на необработения ПЕТ би могла допълнително да влоши състоянието на сектора за рециклиране.
(229)
Някои заинтересовани страни оспориха твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ на пазара на Съюза с аргумента, че цените на необработения и съответно на рециклирания ПЕТ не са взаимосвързани. Заявено бе, че рециклираният ПЕТ се използва основно за производството на полиестерни влакна и поради това не зависи от измененията в цената на необработения ПЕТ. Освен това бе отбелязано, че рециклираният ПЕТ се поддържа изцяло от бутилиращите предприятия и по този начин секторът не е зависим от производителите на ПЕТ. На последно място беше отбелязано също, че секторът за рециклиране не е заявил интереса си като заинтересована страна в рамките на настоящото разследване.
(230)
Тъй като секторът за рециклиране не е заявил интереса си в настоящото разследване, нито едно от горепосочените твърдения не можа да бъде проверено спрямо действителните стойности. Поради тази причина се счита, че като цяло действащите мерки не биха противоречали на интереса на сектора за рециклиране в Съюза.
5. Интерес на ползвателите
(231)
Разглежданият продукт се използва предимно за производството на бутилки за вода и безалкохолни напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни, листове и др.) е относително ограничено. Бутилките от ПЕТ се произвеждат в два етапа: i) първо се прави заготовка чрез шприцформа за ПЕТ и ii) по-късно заготовката се нагрява и раздува в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува ПЕТ, произвежда заготовки и ги раздува в бутилки) или ограничено до втория етап (раздуване на заготовката в бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(232)
На тази основа бяха установени две основни групи на потребителите надолу по веригата с цел проучване на въздействието на действащите мерки: i) преработващи предприятия и/или производители на бутилки, които преобразуват ПЕТ гранули в заготовки (или бутилки) и ги продават за преработка надолу по веригата; и ii) бутилиращи предприятия, които нагряват (и раздуват) в бутилки заготовките чрез шприцформа; към тази група принадлежат предимно производителите на минерална вода и безалкохолни напитки. Бутилиращите предприятия често участват в търговската дейност с ПЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с преработващи предприятия и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на ПЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват ПЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(233)
Седемнадесет (пет преработващи предприятия и дванадесет бутилиращи предприятия) оказаха съдействие при разследването и предоставихаинформацията, събирана чрез въпросника. Тези съдействащи преработващи предприятия са представлявали около 22,7 %, а бутилиращите - 13 % от общото потребление на ПЕТ в Съюза. Отговорите на бутилиращите предприятия са получени от различни подразделения на мултинационални дружества (известни като притежатели на лиценз за търговска марка).).
(234)
Установено бе, че съдействащите ползватели са се снабдявали с ПЕТ предимно от производители от Съюза и съответно само малка част - от внос. Вносът от Индия е приблизително половината от този внос и следователно представлява минимален дял от използвания ПЕТ. Осъществяван е обаче внос от други трети държави без действащи мерки, който е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
6. Аргументи на отрасъла на ползвателите
(235)
Ползвателите заявиха, че са сериозно засегнати от значителни увеличения на цената на ПЕТ през последните години, които не може да бъдат прехвърлени на търговците на дребно и потребителите в настоящата икономическа обстановка. Твърди се, че посочените увеличения на цените са резултат от натрупан ефект от многогодишно прилагане на мерки за търговска защита, които са предпазвали производителите от Съюза от конкуренцията на вноса в период, когато секторът на ПЕТ в Съюза е станал по-концентриран и интегриран. В резултат на това ползвателите твърдят, че действащите мерки -чрез предполагаемото им въздействие върху цената на ПЕТ, са в основата на влошаването във връзка със заетостта в отрасъла надолу по веригата, научноизследователската и развойна дейност, конкурентоспособността на експортните пазари, както и че те имат особено остро въздействие върху МСП. Също така бе заявено, че броят на закритите работни места поради действащите мерки надвишава броя на заетите лица в сектора на ПЕТ на Съюза.
6.1. Ценова чувствителност и структура на разходите на ползвателите
(236)
Що се отнася до чувствителността на преработващите предприятия спрямо цената на ПЕТ, бе установено, че тя представлява около 80 % от общите разходи. Поради това се счита, че ПЕТ е изключително важен ценови елемент за този вид дейност. Освен това бе установено, че секторът на преработващите предприятия е доста фрагментиран и с относително слаби позиции при договаряне с големите бутилиращи предприятия, както и че е засегнат от присъщите за този сектор структурни проблеми - типични за сектори, силно зависими от определена суровина. В резултат на това за сектора се наблюдава нарастваща тенденция към вертикални интегрирани операции с бутилиращите предприятия и използване на договори за ишлеме, за които таксите за преработката са гарантирани и цената на ПЕТ в крайна сметка се договаря и плаща от бутилиращите предприятия. Счита се, че значителна част от покупките на ПЕТ на пазара на Съюза се контролират пряко от големите бутилиращи предприятия. Тъй като в договорите за заготовки често е заложен механизъм за корекция в зависимост от колебанията на цените на ПЕТ, преработващите предприятия са все по-неутрални по отношение на развитието на цената на ПЕТ.
(237)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението относно нарасналото използване на договори за ишлеме и ценови формули. Информацията в преписката потвърждава същестуването на подобни тенденции. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(238)
Беше заявено, че действащите мерки не биха засегнали преработващите предприятия, ако подобни мерки са приложени върху вноса на заготовките в Съюза. Беше заявено, че в области, близки до границата със Съюза с трети държави, в които не съществуват мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия, има облекчения при преместване на производства за заготовки и за вноса им, върху който не се прилагат изравнителните мерки върху ПЕТ в Съюза. Признава се, че до известна степен съществува икономическа обосновка за този процес. Въпреки това, предвид транспортните разходи, преместването на производство се очаква да се осъществи само в ограничени разстояния. Поради това предполагаемото отрицателно въздействие на въпросните мерки върху някои преработващи предприятия като цяло може да се разглежда като незначително.
(239)
Що се отнася до въздействието на цената на ПЕТ върху бутилиращите предприятия, въз основа на съобщените данни, се смята, че на средно претеглена база цената на ПЕТ представлява 9 % от общия размер на разходите за бутилиране на безалкохолни напитки и 12 % от общия размер на разходите за бутилиране на минерална вода. Това показва, че производството на ПЕТ не е основният разходен елемент за бутилиращата промишленост.
(240)
В допълнение към това разследването установи, че ПЕТ е предпочитаният макар и не единствен опаковъчен материал на бутилиращите предприятия. ПЕТ продуктите са съставлявали 75 % от оборота на предприятията, които бутилират вода, и 50 % от оборота на производителите на безалкохолни напитки. Освен това разследването показа, че в договорите между много големи бутилиращи предприятия (притежатели на лиценз за търговска марка) и производители на ПЕТ е използвана формула, при която цената се коригира спрямо колебанията на цената на суровините за ПЕТ. Това потвърждава съществуващата силна позиция за водене на преговори на големите бутилиращи предприятия, които са и най-представителните за сектора, по отношение на маржа за преработка на производителите на ПЕТ.
(241)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че ПЕТ е основен разходен елемент за преработващите предприятия и предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки и вода, а констатациите в това отношение са неточни и не се основават на предоставените данни. Отбелязва се, че състоянието на преработващите предприятия е било анализирано отделно и в такъв случай този коментар е неоснователен (вж. съображение 236 по-горе). По отношение на оценката на състоянието на бутилиращите предприятия се потвърждава, че съотношенията на разходите, установени по време на разследването, се основават на цифрите, представени от съдействащите бутилиращи предприятия съгласно методология на разположение на всички страни. Установените съотношения на разходите са били в съответствие с констатациите от предишни разследвания във връзка със същия разглеждан продукт (14). Поради това твърденията на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(242)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че съществени данни относно конкретните дружества и предоставената от тях информация, не са взети предвид в анализа на интереса на Съюза. Потвърждава се, че са използвани данните, предоставени от ползвателите в техните отговори на въпросника. Методологията за изчисляване е била предоставена на всички засегнати страни. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(243)
При разследването също така се установи, че въз основа на очаквания и/или търсен спад в цената на ПЕТ, съгласно приблизителна оценка на проверените бутилиращи предприятия, отмяната на мерките би довела до незначително намаляване на разходите за бутилиращите предприятия Въз основа на тези предварителни изчисления на спада в цената на ПЕТ и установените съотношения на разходите бе изчислено, че съответното намаляване на разходите би било в диапазона между 0,3-0,7 % от общите разходи на бутилиращите предприятия за дейностите им, свързани с ПЕТ.
(244)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението, като заявиха, че икономиите в разходите ще бъдат значителни. Някои ползватели предоставиха нови приблизителни оценки в коментарите си, без да ги подкрепят с нови доказателства. Подчертава се, че бъдещите икономии са хипотетични, както признаха и самите ползватели. По отношение на преработващите предприятия не са предоставени точни цифри относно бъдещите икономии за този сегмент. По отношение на бутилиращите предприятия се счита, че ако твърденията за спада на цените на ПЕТ се реализират, с оглед на структурата на разходите на бутилиращите предприятия, икономия от 0,3 %-0,7 % от общите разходи не може да се определя като „значителна“. Тъй като не бяха предоставени нови доказателства, твърдението беше отхвърлено като необосновано.
(245)
Беше заявено, че някои производители на бутилирана вода са засегнати от вътрешни структурни слабости, произтичащи от правните изисквания, наложени за изворната вода - да бъде бутилирана при източника и при ограничени обеми на производство. В сектора преобладават МСП, което оказва въздействие върху структурата на разходите на въпросните дружества. Също така се наблюдават промени в равнищата на цените на крайните продукти в държавите членки в зависимост от покупателната способност на местното население. Въз основа на това се счита, че въздействието от евентуалния спад в цената на ПЕТ, ако мерките бъдат отменени, би било по-ясно изразено за този сегмент на бутилиращата промишленост.
6.2. Твърдение за завишени цени и печалби на индустрията на Съюза
(246)
Някои страни изказаха твърдението, че съществуват завишени цени и завишени маржове, практикувани от производителите на ПЕТ в Съюза, като заявиха, че те са в основата на увеличенията на цените през 2011 г. Това твърдение беше подкрепено и от направеното сравнение между цените на ПЕТ и връзката им с цената на суровината в Съюза, и ситуацията на азиатския пазар и в САЩ. Бе заявено, че това положение е резултат от натрупването на средства за търговска защита.
(247)
Следва да се отбележи, че увеличението на цената на ПЕТ през 2011 г., както и нейния спад през 2009 г., е явление в световен мащаб в резултат на развитието на цените на суровините (вж. съображение 155). Данни, представени от страните, систематично показаха много тясна връзка между развитието на цените на ПЕТ в Европа, Азия и САЩ. Независимо от това, действително са налице различия в цените на ПЕТ в целия свят поради различни причини, по-специално специфичната структура на разходите във всеки регион. По отношение на аргумента на съществуващ завишен марж в Съюза, следва да се отбележи, че дори при извънредните обстоятелства в края на 2010 г. и началото на 2011 г. индустрията на Съюза е постигнала единствено рентабилността, която се счита за разумна за този вид отрасъл. Не бяха открити доказателства за наличие на завишена печалба. Поради това аргументът за съществуващи завишени цени и завишени маржове на ПЕТ в Съюза, дължащи се на съществуването на въпросните мерки, трябваше да бъде отхвърлен.
(248)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че цените в Съюза са били необосновано високи, в резултат на въздействието на натрупването на антидъмпингови мерки на пазар с концентрация сред производителите от Съюза, вертикална интеграция и ограничено производство, което не може да удовлетвори търсенето. Също така се твърдеше, че данните за цените показват, че по-високите цени в Съюза не съответстват на по-високите разходи за суровини. Отбелязва се, че аргументите относно концентрацията, вертикалната интеграция и производствения капацитет на индустрията на Съюза са разгледани съответно в съображения 207 и 259. По отношение на твърдението за въздействие на тези фактори върху цените на ПЕТ в Съюза, се припомня, че развитието на цените на ПЕТ е следствие от цената на суровините, които възлизат на до 90 % от разходите за ПЕТ (вж. съображение 173 по-горе). Освен това увеличението на цените на ПЕТ в периода между 2010 и 2011 г. е явление в световен мащаб (вж. съображение 172 по-горе). Поради това твърденията на страните бяха определени за необосновани.
(249)
По отношение на аргумента относно разликата между цените на ПЕТ в Съюза и цените в Азия и САЩ, както и в допълнение на констатациите, вече посочени в съображение 244 по-горе, беше установено, че разликата в цените между пазара на САЩ и на Съюза е нестабилна, но умерена. Цените в Съюза не са били систематично по-високи, както се твърди. Беше установено, че пазарът на Съюза и азиатският пазар са много различни от гледна точка на структурата на разходите, по-специално поради размера на пазара и икономиите от мащаба, достъпа до суровини и капацитета. Следователно сравняването на средните цени между тези два пазара не беше целесъобразно. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(250)
Също така някои страни заявиха, че цените в Съюза са резултат от по-тясната им връзка с цената на суровината в сравнение със САЩ или Азия. Сравнението на тази взаимозависимост следва същата логика като сравнението на цените на различни регионални пазара, като разликата е, че се разглеждат колебанията на цените на суровините между различните регионални пазари. Въпреки това съществуващите структурни разлики между пазарите могат да обосноват разликата в таксите за преработка. Извънредните печалби на индустрията на Съюза в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. Мерките не са имали никакво въздействие в нито една от посочените ситуации. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
(251)
Същите страни заявиха, че най-големият производител в Съюза е определил по-високи цени за Съюза в сравнение с останалите пазари и е регистрирал по-високи печалби през 2010 г. в Съюза в сравнение с другаде. В този контекст се счита, че е икономически оправдано едно транснационално дружество да използва различни структури на разходите и следователно различни цени на различните регионални пазари. Извънредните нива на рентабилност в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
6.3. Икономическо състояние на ползвателите и предполагаемо въздействие на мерките
(252)
Бяха направени допълнителни твърдения по отношение на влошаването на икономическото положение на отрасъла на ползвателите, като например закриването на обекти и съкращаването на работни места. Твърдеше се, това се дължи на увеличението на цената на ПЕТ. Освен това бе заявено, че конкурентоспособността на водещите европейски търговски марки е била засегната, тъй като износът им в трети държави е в пряка конкуренция с бутилираните продукти, базирани на ПЕТ по международни цени.
(253)
Следва да се отбележи, че въз основа на информацията, предоставена от оказалите съдействие ползватели, бе установено, че сегментът на ползвателите е бил губещ въпреки наблюдавания спад в цялостното ниво на рентабилност през ПРП. Беше установено, че маржът на печалбата на отрасъла на ползвателите, определен въз основа на отговорите на въпросника съгласно методологията, предоставена на всички страни, е на подобно ниво като рентабилността, установена за индустрията на Съюза през ПРП. Двете проверени дружества (бутилиращи предприятия) съобщиха за допълнителни увеличения в производствените обеми и увеличена рентабилност през разглеждания период. За някои преработващи предприятия бе установено, че работят при много тесни маржове, като в някои случаи са изправени и пред структурни и финансови затруднения. Въпреки това в това отношение не може да се установи пряка връзка с действащите мерки. По подобен начин влошаването на икономическото положение на бутилиращите предприятия в известна степен е свързано и с внезапното увеличение на цената на ПЕТ вследствие на свиването на търсенето през 2011 г., което не е можело да бъде прехвърлено на търговците на дребно при настоящата икономическа криза. Въпреки че бе установено, че състоянието на отрасъла на ползвателите е било влошено в известна степен през 2011 г., връзката между спада и съществуването на мерките не бе доказана, особено предвид факта, че мерките са в действие от 2000 г. насам.
(254)
След разгласяването някои страни изразиха несъгласие със заключението, че отрасълът на ползвателите не е губещ. Страните също така заявиха, че маржовете на печалбата на ползвателите са били по-ниски от тези на индустрията на Съюза. По отношение на оценката на рентабилността на отрасъла на ползвателите, събраната от съдействащите ползватели информация противоречи на твърдението. Въпреки че някои съдействащи ползватели може да са били губещи, отрасълът на ползвателите е бил като цяло рентабилен. Във всеки случай, дори и увеличението на цените на ПЕТ да е било един от елементите, оказали въздействие върху рентабилността на ползвателите, не бе установена връзка между мерките и рентабилността на въпросните дружества. Що се отнася до сравнението на маржовете на печалбата на ползвателите и на индустрията на Съюза, това твърдение не бе обосновано. Поради нестабилните нива на рентабилността на индустрията на Съюза (вж. съображения 176-179 по-горе), сравнението между двата сегмента не бе определено като решаващо. Във всеки случай и двата сегмента показват сходни нива на рентабилност през ПРП (вж. съображение 253). В този контекст коментарите на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(255)
Що се отнася до предполагаемото отрицателно влияние върху конкурентоспособността на износа на производителите от Съюза на бутилирана минерална вода/безалкохолни напитки, това твърдение не беше обосновано и не бе установена връзка със съществуването на действащите мерки в този контекст.
(256)
След разгласяването страните повториха твърдението си, че увеличаващите се цени на ПЕТ имат отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Признава се, че увеличението на цените на ПЕТ, наред с други фактори, може да окаже отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Независимо от това, тъй като няма установена връзка между увеличението на цените на ПЕТ и въпросните мерки, понеже цените на ПЕТ са на първо място свръзани с цените на суровините, твърдението за въздействие на мерките върху влошената конкурентоспособност беше отхвърлено.
(257)
На последно място, що се отнася до твърдението за въздействието на мерките върху заетостта, разследването разкри, че потвърдените закрити работни места в отрасъла на ползвателите са предизвикани най-вече от повишаването на производителността и ефективността, а някои от тях касаят съкращаването на временно нает персонал.
(258)
След разгласяването някои страни оспориха тази констатация на основание, че не е взето предвид състоянието на целия сектор. В допълнение на констатациите, посочени в съображение 254 по-горе, се отбелязва, че общият брой на работните места, съобщен от преработващите предприятия, значително се е увеличил, а нито едно от тях не е съобщило за закриване на такива. Бутилиращите предприятия твърдят, че закритите работни места са резултат от увеличените цени на ПЕТ. Въпреки това, тъй като увеличението в цените на ПЕТ е явление в световен мащаб, не беше установена връзка между закритите работни места и мерките. Освен това 90 % от закритите работни места, съобщени от ползвателите в техните отговори на въпросника, са били в концентрирани в три дружества. Едно от тях, проверен ползвател, с който е свързана значителна част от съобщените закрити работни места, е увеличил значително обемите си през разглеждания период, съответно тези закрити работни места са свързани с повишаването на производителността. По отношение на другите две дружества беше установено, че те имат едни от най-високите маржове на печалба сред съдействащите страни в техния сегмент и над целевите печалби, предвидени в този случай за индустрията на Съюза. Следователно твърденията бяха отхвърлени.
6.4. Други аргументи
(259)
След разгласяването някои страни заявиха, че производителите от Съюза нямат достатъчен капацитет, за да отговорят на съществуващото търсене. Отбелязва се, че индустрията на Съюза е функционирала с 86 % от производствения си капацитет през ПРП и разполага с достатъчен неизползван капацитет, за да осигури цялото вътрешно потребление на ПЕТ. Освен това вносът от други държави със или без действащи мерки продължава да съществува и то с възходяща тенденция. Действащите мерки са изтекли по отношение на Южна Корея и са отменени за вноса на разглеждания продукт от Малайзия и Индонезия. В допълнение, секторът за рециклиране на ПЕТ може да бъде още един източник на ПЕТ, за да се отговори на търсенето в Съюза. По тези причини твърдението за проблемите, пред които са изправени ползвателите поради недостатъчно производство в Съюза, не се счита за обосновано.
(260)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че в анализа не се разглежда твърдението за отрицателно въздействие на натрупването на мерки върху разглеждания в рамките на настоящото преразглеждане продукт. В отговор на този аргумент се отбелязва, че изравнителните мерки отстраняват единствено вредата, нанесена от установеното субсидиране. Съществуването на „натрупаното“ съгласно твърдението въздействие не беше доказано. Напротив, въпреки действащите мерки, вносът от държавите с действащи мерки продължава и обемът му дори се е увеличил през разглеждания период. Също така се наблюдава внос от държави без действащи мерки с възходяща тенденция и в значителен обем. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
7. Заключение относно интереса на Съюза
(261)
В заключение се очаква, че удължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще даде възможност на индустрията на Съюза да подобри и стабилизира икономическото си състояние след направените инвестиции и консолидирането през последните години.
(262)
Смята се също така, че подобряването на икономическото състояние на индустрията на Съюза може да бъде в интерес на производителите на ПТК, както и за производителите на ЕГ от Съюза, макар и в по-малка степен.
(263)
Икономическото състояние на някои ползватели се е влошило след последното преразглеждане, по-специално при по-малките предприятия, бутилиращи вода, които изглежда са повлияни отрицателно, наред с други причини, от последното покачване на цената на ПЕТ, което не са могли да прехвърлят на търговците на дребно предвид настоящата икономическа обстановка. Изключителното развитие на цените и маржовете през 2011 г. на индустрията на Съюза обаче беше счетено за световно явление, дължащо се основно на увеличението на цените на суровините. Следователно твърденията за съществуващи завишени цени и завишени маржове, свързани с наличието на въпросните мерки, бе сметнато за неоправдано. Същевременно пазарът на Съюза продължава да е отворен пазар със съществуващи алтернативни източници на доставки от други трети държави без действащи мерки.
(264)
В този контекст не беше установена връзка между увеличението на цената на ПЕТ и съществуващите мерки. Икономическото състояние на преработващите предприятия беше определено като стабилно независимо от действащите мерки. Значението на ПЕТ като дял от общите разходи на бутилиращите предприятия беше определено като ограничено. Освен това не беше установена връзка между колебанията в цената на ПЕТ и съществуващите мерки. На това основание се установи, че мерките нямат непропорционално въздействие върху ползвателите.
(265)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, не може да се заключи категорично, че не е в интерес на Съюза да запази настоящите изравнителни мерки.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(266)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след разгласяването. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(267)
От горния анализ следва, че изравнителните мерки, приложими към вноса на ПЕТ с произход от Индия, следва да бъдат запазени в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(268)
Посочените в настоящия регламент изравнителни митнически ставки, приложими за отделни дружества, се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително образувания, свързани с конкретно посочените, не може да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(269)
Всякакви искания за прилагане на тези индивидуални изравнителни митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на образуванието или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се отправят към Комисията с цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските структури. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен и допълнен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
(270)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, нивото на остатъчното мито следва не само да се прилага спрямо неоказалите съдействие износители, но също и спрямо дружествата, които не са осъществявали никакъв износ в рамките на ПРП. Последните обаче се приканват, когато изпълнят изискванията на член 20 от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член, за да може тяхното положение да бъде разгледано отделно,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат с вискозен индекс от 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 3907 60 20 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложимо към продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Изравнително мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Индия
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Индия
Senpet Ltd
22,0
A183
Индия
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Индия
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Индия
Всички останали дружества.
69,4
A999
3. Когато стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и следователно съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно създаване на Митнически кодекс на Общността (15) за определянето на митническата стойност се използва част от действително платената или платима цена, размерът на изравнителното мито, изчислено на основата на горните суми, се намалява с процент, който отговаря на съответната част от действително платената или платима цена.
4. Независимо от разпоредбите на параграфи 1 и 2, окончателното изравнително мито няма да бъде прилагано към вноса, допуснат до свободно обращение в съответствие с член 2.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
1. Вносът се освобождава от наложените с член 1 изравнителни мита, при условие че стоките са произведени и директно изнесени (т.е. фактурирани и експедирани) за дружество вносител в Съюза от дружествата, изброени в Решение 2000/745/ЕО и последващите му изменения, декларирани са под съответния допълнителен код по ТАРИК и са изпълнени условията на параграф 2.
2. Когато е представено искане за допускане до свободно обращение, освобождаването от мита зависи от представянето пред митническите органи на въпросната държава членка на валидна „Фактура за поета гаранция“, издадена от дружествата износители с приета гаранция, която съдържа основните елементи, изброени в приложението. Освен това освобождаването от мито зависи и от условието обявените и представени пред митницата стоки да съответстват напълно на описанието във „Фактурата за поета гаранция“.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 май 2013 година.
32013R0461
L 137/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 461/2013
od 21. svibnja 2013.
o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjere prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 18.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2603/2000 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilen tereftalatskih (PET) folija podrijetlom, inter alia, iz Indije. Uredbom (EZ) br. 1645/2005 (3) Vijeće je izmijenilo razinu kompenzacijskih mjera koje su na snazi protiv uvoza PET-a iz Indije. Izmjene su rezultat ubrzanom ispitnog postupka prema članku 20. Osnovne uredbe. Vijeće je, slijedom revizije nakon isteka mjere, Uredbom (EZ) br. 193/2007 (4) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na daljnje razdoblje od pet godina. Kompenzacijske su mjere naknadno izmijenjene Uredbom (EZ) br. 1286/2008 (5) i Provedbenom uredbom (EU) br. 906/2011 (6), nakon provedenih djelomičnih privremenih revizija. Zadnja djelomična privremena revizija završila je bez uvođenja izmijenjenih mjera koje su na snazi putem Provedbene uredbe (EU) br. 559/2012 (7). Odlukom 2000/745/EZ (8) Komisija je prihvatila preuzimanje obvezne minimalne uvozne cijene koju su ponudila tri indijska proizvođača.
(2)
Kompenzacijske se mjere sastoje od specifične carine. Stopa carine kreće se od 0 do 106,5 eura/toni za poimence navedene indijske proizvođače s preostalom stopom carine od 69,4 eura/toni uvedene na uvoz od svih ostalih proizvođača.
2. Postojeće antidampinške mjere
(3)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2604/2000 (9) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz PET-a podrijetlom, inter alia, iz Indije. Vijeće je, slijedom revizije nakon isteka mjere, Uredbom (EZ) br. 192/2007 (10), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na daljnje razdoblje od pet godina.
3. Revizijski zahtjev
(4)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (11) konačnih kompenzacijskih mjera koje su na snazi, Komisija je 25. studenog 2011. primila zahtjev za pokretanjem revizije prema članku 18. Osnovne uredbe („revizija nakon isteka mjera”). Zahtjev je podnio Odbor europskih proizvođača polietilen tereftalata („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju gotovo 95 % proizvodnje Unije polietilen tereftalata.
(5)
Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istekom mjere vjerojatno došlo do nastavka ili ponovnog subvencioniranja i štete za industriju Zajednice.
(6)
Prije pokretanja revizije nakon isteka mjere i u skladu s člankom 22. stavkom 1. i člankom 10. stavkom 7. Osnovne uredbe, Komisija je obavijestila Vladu Indije (VI) da je primila ispravno dokumentirani zahtjev za revizijom te je Vladu Indije pozvala na konzultacije s ciljem razjašnjavanja stanja s obzirom na sadržaj zahtjeva za revizijom i radi pronalaženja uzajamno prihvatljivog rješenja. Međutim, Komisija nije primila nikakav odgovor Vlade Indije s obzirom na ovu ponudu za konzultacijama.
4. Pokretanje revizije nakon isteka mjere
(7)
Nakon što je utvrdila, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanja revizije nakon isteka mjera, Komisija je 24. veljače 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listi Europske unije (12) („obavijest o pokretanju postupka”), najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
5. Usporedni ispitni postupak
(8)
Dana 24. veljače 2012. Komisija je također otvorila reviziju antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz PET-a podrijetlom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajlanda i Tajvana (13) prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009.
6. Ispitni postupak
6.1 Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(9)
Ispitni vjerojatnosti nastavka ili ponovnog subvencioniranja odnosio se na razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje relevantnih trendova za ocjenu vjerojatnosti nastavka ili ponovne štete trajalo je od 1. siječnja 2008. do kraja RRIP-a (u daljnjem tekstu: „razmatrano razdoblje”).
6.2. Dotične stranke u ispitnom postupku
(10)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, uvoznike, poznate dotične korisnike i predstavnike dotične zemlje o pokretanju revizije nakon isteka mjera.
(11)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i zahtijevati saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i pokazale da postoje posebni razlozi za njihovo saslušanje, saslušanje je odobreno.
(12)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika u Indiji kao i proizvođača i uvoznika u Uniji smatralo se prikladnim ispitati mogućnost korištenja uzorka u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti hoće li uzorak biti potreban i, ako je potreban, odabrati uzorak, zatraženo je da se proizvođači izvoznici i nepovezani uvoznici jave u roku od 15 dana od pokretanja djelomične revizije i da Komisiji dostave potrebne podatke iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
Sedam proizvođača izvoznika odgovorilo je na zahtjev u vezi s uzorkom i izrazilo spremnost surađivati u revizijskom ispitnom postupku. Na toj je osnovi odabran uzorak od triju proizvođača izvoznika na temelju obujma izvoza u Uniju. Na ovaj uzorak nije bilo primjedaba ni proizvođača iz uzorka, proizvođača koji nisu bili obuhvaćeni uzorkom niti nadležnih indijskih tijela.
(14)
Upitnici su poslani trima proizvođačima izvoznicima iz uzorka te su odgovori primljeni od svih. Međutim, putem odgovora na upitnik jednog indijskog proizvođača iz uzorka otkriveno je da je izvozio neznatne količine dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a i da stoga nije relevantan za izračun stopa subvencioniranja za to trgovačko društvo. Obavljene su posjete radi provjere kod dvaju preostalih proizvođača izvoznika koja su predstavljala ukupno 99 % ukupnog uvoza prema obujmu iz Indije u Uniju tijekom RRIP-a.
(15)
Nakon objave osnovnih činjenica i razmatranja („objava”) jedan je indijski proizvođač koji je surađivao u ispitnom postupku zatražio izračun marže subvencioniranja. U tom je smislu potvrđeno da je uvoz tog trgovačkog društva beznačajan i da stoga nije imao utjecaja na utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponovnog subvencioniranja u ovoj reviziji nakon isteka mjera. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(16)
U obavijesti o pokretanju ispitnog postupka Komisija je najavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača Unije. Uzorak se sastojao od četiriju trgovačkih društava od trinaest proizvođača Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka, odabranih na temelju najvećeg reprezentativnoga obujma proizvodnje i prodaje koji se može razumno ispitati tijekom raspoloživog vremena. Uzorak je predstavljao više od 50 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije i prodaja tijekom RRIP-a. Pozvane su zainteresirane stranke kako bi imale uvid u predmet i dale primjedbe na primjerenost tog odabira u roku od 15 dana od dana objave obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i pokazale da postoje posebni razlozi za njihovo saslušanje, saslušanje je odobreno.
(17)
Neke su zainteresirane stranke imale primjedbe u vezi odabira uzorka proizvođača Unije. Tvrdile su da: i. Komisija ne treba odabrati uzorkovanje, posebno jer se uzorkovanje nije koristilo u prethodnim ispitnim postupcima; ii. metoda korištena za odabir uzorka osporavana je na temelju činjenice da „brka tri različita koraka”, to jest standardni postupak, definiciju industrije Unije i uzorkovanje, iii. privremeni uzorak je utvrđen na temelju netočne i nepotpune informacije; iv. odabrani privremeni uzorak nije reprezentativan jer uključuje subjekte, a ne skupine; tvrdilo se također i da uključena trgovačka društva koja su u jednom slučaju išla putem nedavne prodaje imovine ili u drugom slučaju imaju povezane prodaje umanjuju reprezentativnost uzorka.
(18)
Argumenti stranaka razmotreni su na sljedeći način:
-
Odluka o korištenju uzorka proizvođača Unije donosi se za svaki pojedinačni slučaj, ovisno o posebnim okolnostima svakog slučaja, a članak 22. stavak 6. Osnovne uredbe ne uređuje korištenje uzorka za određivanje štete u kontekstu revizije nakon isteka mjere. Za razliku od prethodnih ispitnih postupaka kada je bilo moguće provesti ispitni postupak za sva trgovačka društva koja su istupila i surađivala Komisija je smatrala da u ovoj reviziji, s obzirom na velik broj trgovačkih društva svi proizvođač Unije ne mogu biti razumno ispitani u raspoloživom vremenu i da su stoga zadovoljeni uvjeti članka 27.
-
Komisija nije „pobrkala” standardni postupak, utvrđivanje industrije Unije i odabir privremenog uzorka jer su ti koraci ostali neovisni jedan o drugome i o svakom se posebno odlučivalo. Potvrđeno je u kojem je stupnju korištenje podataka o proizvodnji i prodaji koje su dostavili proizvođači Unije u kontekstu standardne procedure utjecalo na reprezentativnost uzorka.
-
Uzorak je utvrđen na temelju raspoloživih informacija u vrijeme odabira u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Reprezentativnost uzorka je revidirana nakon primljenih primjedaba stranaka o podacima specifičnih trgovačkih društava. Nijedna od primljenih primjedaba nije se smatrala opravdanom.
-
Kako propisuje članak 27. Osnovne uredbe, uzorak je utvrđen da bi predstavljao najveći reprezentativni obujam proizvodnje i prodaje koja se može razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Subjekti koji su pripadali većoj skupini i za koje je utvrđeno da posluju neovisno od drugih društava kćeri iste grupacije smatralo se da su reprezentativni za industriju Unije pa stoga nije postojala potreba za ispitivanjem cijele grupacije na konsolidiranoj osnovi. Istodobno trgovačka su društva bila u uzorku kao gospodarski subjekti, čime je osigurana provjera svih relevantnih podataka. Nadalje, prodaje imovine i postojanje povezanih prodaja bile su dio karakteristika sektora u razmatranom razdoblju i stoga se nijedan od tih elemenata nije razmatrao kako ne bi umanjio reprezentativnost sektora.
(19)
Nakon objave stranke su ponovile spomenute argumente koji su već obrazloženi.
(20)
U obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je uzorkovanje nepovezanih uvoznika. Nijedan od dvadeset i četiri nepovezana uvoznika nije surađivao u ovom ispitnom postupku.
(21)
Stupilo se je u kontakt sa svih pet poznatih dobavljača sirovine nakon pokretanja postupka koji su primili odgovarajuće upitnike. Dva su dobavljača istupila i odgovorila na upitnik.
(22)
Stupilo se je u kontakt sa svim poznatim korisnicima i udruženjima korisnika nakon pokretanja postupka. Sedamnaest korisnika dostavilo je odgovore na upitnik. Javilo se dvadeset udruženja korisnika iz 16 država članica i dostavilo podatke.
7. Provjera primljenih informacija
(23)
Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala neophodnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponovnog subvencioniranja te nastale štete i interesa Unije. Posjete radi provjere obavljene su u prostorima Vlade Indije u Delhiju i sljedećih zainteresiranih stranaka:
(a)
Proizvođača izvoznika
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kolkata, Indija;
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indija;
(b)
proizvođača Unije
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nizozemska;
-
Equipolymers, Italija, Njemačka;
-
Neo Group, UAB, Litva;
-
Novapet SA, Španjolska;
(c)
Korisnika u Uniji
-
Coca-Cola Europe, Belgija;
-
Nestle Waters France, Francuska.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(24)
Dotični proizvod u ovoj reviziji isti je kao i proizvod u početnom ispitnom postupku, to jest PET s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, podrijetlom iz Indije. Trenutno se može razvrstati u CT u tarifni broj 3907 60 20.
2. Istovjetni proizvod
(25)
Kao u početnom ispitnom postupku i u revizijskim je ispitnim postupcima utvrđeno da dotični proizvod, tj. PET proizveden i stavljen na domaće tržište u dotičnoj zemlji i PET kojega su proizveli i prodali proizvođači Zajednice imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva i korisnike. Oni se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 2. stavka c. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVLJANJA ILI PONOVNOG SUBVENCIONIRANJA
1. Uvod
(26)
Na temelju podataka sadržanih u zahtjevu za revizijom i odgovora na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju odobravanje subvencija.
Programi na cijelom državnom području
(a)
Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(b)
Program povrata carine - Duty Drawback Scheme (DDS)
(c)
Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS)
(d)
Program ciljanog proizvoda - Focus Product Scheme (FPS)
(e)
Kredit za statusnog nositelja potpore (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)
(f)
Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)
(g)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(h)
Posebne gospodarske zone - Special economic zones/Izvozno orijentirane jedinice - Export oriented units (SEZ/EOU)
(i)
Program izvoznoga kreditiranja - Export Credit Scheme - (ECS)
(j)
Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak - Income Tax Exemption Scheme (ITES)
Regionalni programi
(k)
Programi potpora Zapadnog Bengala - West Bengal Incentive Scheme (WBIS)
(l)
Program Vlade Gujarata za poticanje kapitalnih ulaganja - Capital investment incentive scheme of the Government of Gujarat
(m)
Program poticanja Gujarata na porez na promet (GSTIS)
(n)
Program izuzeća pristojbe na električnu energiju Gujarata (GEDES)
(o)
Paket programa poticaja (PSI) Vlade Maharaštra
(27)
Programi navedeni u točkama (a) i od (c) do (h) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (Razvoj i reguliranje) 1992. (br. 22. iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Vanjska trgovinska politika” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito unosi najnovije podatke. Dokument relevantan za vanjsku trgovinsku politiku tijekom RRIP-a ovog ispitnog postupka je „Vanjska trgovinska politika 2009.-2014.” (‚FTP 09-14’). Nadalje, Vlada Indije također je utvrdila postupke koji uređuju FTP 09-14 u Priručniku o postupcima, svezak I. (HOP I 09-14). Priručnik o postupcima također se redovito dopunjava.
(28)
Program koji je naveden u točki (b) gore temelji se na odjeljku 75. Carinskog zakona iz 1962., na odjeljku 37. Zakona o središnjem posebnom porezu iz 1944., na odjeljku 93A i 94 Financijskoga zakona iz 1994. i na carinskim stopama, središnjim stopama posebnih poreza i pravilima povrata carina iz 1995. Stope povrata carina objavljuju se redovito, stope koje se primjenjuju na RRIP su stope primjenljive na svu industriju (AIR) Povrata 2011-12. koje su objavljene u obavijesti br. 68/2011 carine (N.T.) od 22. rujna 2011. Program povrata carina također se naziva i program otpusta carina u poglavlju 4. FTP-a 2009-2014.
(29)
Program definiran u gornjoj točki i. temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o reguliranju banaka iz 1949., koji dozvoljava banci Reserve Bank of India („RBI”) da daje komercijalnim bankama naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
(30)
Program naveden u gornjoj točki (j) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961. godine, koji se mijenja godišnje Zakonom o financijama.
(31)
Programom navedenim u gornjoj točki (k) upravlja Vlada Zapadnog Bengala i naveden je u obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije Vlade Zapadnog Bengala i zamijenjen Obaviješću br. 134-CI/O/Incentive/17/03/I od 24. ožujka 2004.
(32)
Programom navedenim u gornjoj točki (l) upravlja Vlada Gujarata i on se temelji na politici poticanja industrije Gujarata.
(33)
Programom navedenim u gornjoj točki (m) upravlja Vlada Gujarata i on se temelji na politici poticanja industrije Gujarata.
(34)
Program naveden u gornjoj točki (n) temelji se na Zakonu o porezu na električnu energiju Bombaja iz 1958.
(35)
Programom navedenim u gornjoj točki (o) upravlja država Maharaštra i temelji se na rezolucijama Vlade Maharaštra, Odjelima za industrije, energetiku i rad.
(36)
Ispitni su postupci otkrili da su tijekom RRIP-a sljedeći programi donijeli korist proizvođačima izvoznicima iz uzorka s obzirom na dotični proizvod:
Programi na cijelom državnom području
(a)
Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(b)
Program povrata carine - Duty Drawback Scheme (DDS)
(c)
Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS)
(d)
Kredit za statusnog nositelja potpore (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)
(e)
Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)
Regionalni programi
(f)
Programi potpora Zapadnog Bengala - West Bengal Incentive Scheme (WBIS)
2. Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(a) Pravna osnova
(37)
Detaljan opis DEPBS-a sadržan je u stavku 4.3. FTP za 09-14kao i u poglavlju 4. HOP-a I. za 09.-14.
(b) Uvjeti za pristup
(38)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(39)
Izvoznik se može prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovom programu. Takve su stope DEPBS-a odredile indijske vlasti za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju Standardnih ulazno-izlaznih normi (Standard Input Output Norms - SION-a), uzimajući u obzir predviđeni sadržaj uvoznih ulaznih materijala u izvoznom proizvodu i carine na takav predviđeni sadržaj uvoza, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili nisu. Stopa DEPBS-a za dotični proizvod tijekom RRIP-a ovog ispitnog postupka iznosila je 8 % vrijednosti, podložno vrijednosti kapitala od 5,8 INR (indijskih rupija)/kg.
(40)
Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovome programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U doba izvozne transakcije, izvoznik mora indijskim vlastima dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, inter alia, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U to vrijeme, izvoznik zna koliku će olakšicu primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Relevantna stopa DEPBS-a za izračun olakšice je ona koja se primjenjivala u vrijeme kada je bila izdana izvozna deklaracija.
(41)
Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, kredite DEPBS-a moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi se krediti mogu koristiti za plaćanje carina za naknadne uvoze bilo koje robe, osim osnovnih sredstava i roba s uvoznim ograničenjima. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseci od dana izdavanja.
(42)
Zahtjeve za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i mogu pokriti neograničeni broj izvoznih transakcija. Rok za podnošenje zahtjeva je 3 mjeseca nakon izvoza, ali kako je jasno predviđeno poglavljem 9.3. HOP-a I. za 2004.-2009., zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % prava).
(43)
Utvrđeno je da su oba trgovačka društva iz uzorka koristila ovaj program tijekom prva tri kvartala RRIP-a.
(d) Zaključci o DEPBS-u
(44)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom DEPBS-a izvoznik ostvaruje korist, jer poboljšava likvidnost trgovačkog društva.
(45)
Nadalje, DEPBS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(46)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. te priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DEPBS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, ipak imaju pravo na olakšice od DEPBS-a.
(e) Ukidanje DEPBS-a i prelazak na DDS
(47)
Putem Javne obavijesti br. 54. (RE-2010)/2009.-2014. od 17. lipnja 2011., DEPBS je produžen posljednji puta za tri mjeseca čime je njegova primjenljivost produžena do 30. rujna 2011. Kako nakon toga nije objavljeno produženje, DEPBS je stvarno nakon 30. rujna 2011. povučen. Iz tog je razloga potrebno provjeriti jesu li mjere mogle biti uvedene s obzirom na članak 15. stavak 1. Osnovne uredbe.
(48)
Vlada Indija objasnila je Komisiji da nakon povlačenja programa DEPBS-a trgovačka društva mogu izabrati druge programe izuzimanja/odgode carina koji su definirani u poglavlju 4. FTP-a 09-14, to jest Programa po prethodnom odobrenju (AAS) i Programa povrata carine (DDS).
(49)
U ispitnom je postupku otkriveno da su oba trgovačka društva iz uzorka počela koristiti DDS odmah nakon što je DEPBS povučen. Potrebno je navesti da je DDS uveden 1995. i da je usporedno s DEPBS-om postojao tijekom tri prva kvartala RRIP-a i tijekom više godina prije RRIP-a. Izvoznici su međutim mogli koristiti DDS i DEPBY istodobno za iste izvoze. Tijekom prva tri kvartala RRIP-a, stopa DDS-a iznosila je 2,2 % podložno vrijednosti kapitala od 1,5 INR (indijskih rupija)/kg, što je DDS činilo manje izdašnim i stoga manje privlačnim od DEPBS-a. Mora se navesti da je Vlada Indije poduzela korake kako bi osigurala nesmetani prijelaz s DEPBS-a na DDS, a što je vidljivo iz cirkulara br. 42/2011 - carina od 22. rujna 2011. U tom je cirkularu objašnjeno da „program povrata [carina] za godinu uključuje stavke koje su do sada bile pod DEPB[S] programom”. Isti cirkular navodi da je za sektore koji posluju prema DEPBS-u „odlučeno da se provede nesmetani prelazak za stavke u tim sektorima dok se iste inkorporiraju u program povrata. U tranzicijskom razdoblju te će stavke u manjoj mjeri biti snižene u odnosu na stope DEPB[S]-a u iznosu od 1 % do 3 % za većinu stavaka”. Drugim riječima, cirkular navodi da su stope povrata carine na snazi s učinkom od 1. listopada 2011. utvrđene kako bi im se dodijelila slična korist kao povučeni DEPBS.
(50)
Od 1. listopada 2011. stopa DDS-a primjenljiva na dotični proizvod povećana je s 2,2 % na 5,5 % FOB vrijednosti i povezana vrijednost kapitala narasla je s 1,5 INR/kg na 5,5 INR/kg. Utvrđeno je da je ova nova stopa odobravala slične razine subvencioniranja kao i DEPBS do 30. rujna 2011. sa stopom od 8 % i kapitalnom vrijednošću od 58 INR/kg. U službi cijena PET-a koje su prevladavale tijekom RRIP-a, kapitalna vrijednost DEPBS-a općenito se primjenjivala i rezultirala teoretskom koristi od 4,64 INR/kg ili 5,8 %. U slučaju DDS-a kapitalna vrijednost nije bila primjenljiva tako da je teoretska korist iznosila 5,5 %.
(51)
U ispitnom je postupku potvrđeno obrazloženje iz prethodne uvodne izjave. Prosječna godišnja marža subvencioniranja trgovačkih društava iz uzorka iznosila je 5,5 % za DEPB i 6 % za DDS.
(52)
Usporedba oba programa pokazuje i da oni dijele brojna obilježja u provedbi.
(53)
Gornje uvodne izjave (47), (48) do (51) pokazuju da se korist od DEPBS-a nastavlja bez prekida i gotovo na istoj razini iako je program povučen što omogućava nesmetani prelazak na program oslobađanja od carina. Slijedom toga zaključuje se da subvencije nisu povučene u smislu članka 15. stavka 1. i da se protiv DEPBS-a predstavlja program protiv kojega se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(54)
Nakon objave osnovnih činjenica i razmatranja jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je DEPBS bio povučen i da se stoga protiv tog programa ne mogu uvesti kompenzacijske mjere. U odgovoru na ovu tvrdnju napominje se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (47), da je DEPBS prestao 30. rujna 2011. Međutim subvencioniranje je nastavljeno i izvoznici imaju mogućnost kao alternativu DEPBS-u podnijeti zahtjev i primiti korist prema npr. DDS-u ili AAS-u. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(f) Izračun iznosa subvencije
(55)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti mjere izračunan je u smislu koristi koju je ostvario primatelj, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom je trenutku Vlada Indije obvezna odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, inter alia, naveden iznos kredita DEPBS-a koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U smislu navedenog smatra se prikladnim ocijeniti korist od DEPBS-a kao zbroj kredita zarađenih na realiziranim izvoznim transakcijama prema ovom programu tijekom RRIP-a.
(56)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencija dodijeljen je prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(57)
Na temelju navedenoga, stope subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za trgovačka društva iznosila su 3,78 % i 4,42 %.
3. Program povrata carine - Duty Drawback Scheme (DDS)
(a) Pravna osnova
(58)
Detaljan opis DDS-a sadržan je u Carini & Središnjim stopama posebnih poreza i Pravilima povrata carina iz 1995. kako su izmijenjena naknadnim obavijestima.
(b) Uvjeti za pristup
(59)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(60)
Prihvatljivi izvoznik može se prijaviti za iznos povrata koji se izračunava kao postotak FOB vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve je stope povrata odredila Vlada Indije za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. Određuju se na osnovi prosječne količine ili vrijednosti materijala koji se koriste kao ulazni materijali u proizvodnji proizvoda i prosječni iznos plaćene carine na ulazne materijale. Primjenjuju se bez obzira na to jesu li uvozne pristojbe stvarno bile plaćene ili nisu. Stopa DDS-a za dotični proizvod tijekom RRIP-a iznosila je 5,5 % vrijednosti FOB, podložno vrijednosti kapitala od INR (indijskih rupija)/5,5/kg.
(61)
Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovome programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci o isporuci uneseni u carinski server (ICEGATE), navodi se podatak da se izvoz vrši prema DDS-u i iznos DDS-a se neopozivo fiksira. Nakon što brodarsko društvo uspostavi opći izvozni manifest (Export General Manifest - EGM) i carinska služba uspješno usporede taj dokument s podacima iz popisa ukrcane robe, ispunjeni su svi uvjeti kojima se odobrava plaćanje iznosa povrata bilo izravnim plaćanjem na bankovni račun izvoznika ili mjenicom.
(62)
Izvoznik treba dostaviti i dokaz realizacije izvozni prihoda putem bankovnog certifikata o realizaciji (Bank Realisation Certificate - BRC). Taj se dokument može dostaviti nakon što je iznos povrata plaćen, a Vlada Indije pokrit će plaćeni iznos i ako izvoznik ne podnese BRC u zadanom roku.
(63)
Iznos povrata može se koristiti u bilo koju svrhu.
(64)
Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, iznos povrata carina moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze.
(65)
Utvrđeno je da su trgovačka društva iz uzorka koristila DDS tijekom zadnjeg kvartala RRIP-a.
(d) Zaključak o DDS-u
(66)
DDS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Iznos povrata carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije. Nadalje, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer to poboljšava njegovu likvidnost.
(67)
Nadalje, DDS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(68)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi.
(69)
Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. te priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DDS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, ipak imaju pravo na olakšice od DDS-a.
(70)
To potvrđuje cirkular Vlade Indije br. 24/2001 koji jasno navodi da „[stope povrata carine] nisu u vezi sa stvarnom potrošnjom ulaznih materijala i stvarnom pojavom na ulaznim materijalima određenog izvoznika ili određenih pošiljaka […]” i savjetuje regionalna tijela da „ne trebaju inzistirati na dokazivanju stvarne carine za uvezene ili domaće ulazne materijale od strane lokalnih formacija zajedno s [zahtjevom za povratom] kojega podnesu izvoznici”.
(71)
S obzirom na navedeno, zaključuje se da se protiv programa DDS mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(72)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti mjere izračunan je u smislu koristi koju je ostvario primatelj, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je isplatiti iznos povrata, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, inter alia, naveden iznos povrata koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U smislu navedenog smatra se prikladnim ocijeniti korist od DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih na realiziranim izvoznim transakcijama prema ovom programu tijekom RRIP-a.
(73)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencija dodijeljen je prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje predmetnog proizvoda tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(74)
Na temelju navedenoga, stope subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za trgovačka društva iz uzorka iznosile su 1,65 % i 1,32 %.
4. Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS)
(a) Pravna osnova
(75)
Detaljan opis FMS-a sadržan je u stavku 3.14 FTP za 09-14, kao i u poglavlju 3.8 HOP-a I. za 09.-14.
(b) Uvjeti za pristup
(76)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(77)
Prema ovom programu, izvozi svih proizvoda u zemlje navedene u tablicama 1. i 2. Dodatka 37.(C) HOP-a I. 09-14 ostvaruju pravo na kredit za carinu u iznosu od 3 % FOB vrijednosti. Od 1. travnja 2011. izvozi svih proizvoda u zemlje navedene u tablici 3. Dodatka 37.(C) („Posebna ciljana tržišta”) ostvaruju pravo na kredit za carinu u iznosu od 4 % FOB vrijednosti. Određene vrste izvoznih poslova isključene su iz programa, na primjer izvozi uvezenih roba ili prekrcanih roba, procijenjeni izvozi, izvozi usluge i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz. Iz programa su isključene i određene vrste proizvoda, na primjer dijamanti, plemenite kovine, rude, žitarice, šećer i naftni proizvodi.
(78)
Krediti za carine FMS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja odgovarajućeg potvrda za pravo na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih ulaznih materijala ili roba uključujući i osnovna sredstva.
(79)
Potvrdu za pravo na kredit izdaje luka iz koje su se izvozi obavili i nakon realizacije izvoza ili otpremanja robe. Sve dok podnositelj zahtjeva nadležnim tijelima dostavlja svu odgovarajuću izvoznu dokumentaciju (kao na primjer izvozni nalog, račune, otpremnice, potvrde banke o realizaciji) Vlada Indije ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine.
(80)
Ustanovljeno je da su trgovačka društva iz uzorka koristila ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak o FMS-u
(81)
FMS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FMS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom FMS-a izvoznik ostvaruje korist jer poboljšava njegovu likvidnost.
(82)
Nadalje, FMS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(83)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za olakšice FMS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, ipak imaju pravo na olakšice od FMS-a. Nadalje, izvoznik može koristiti kredite za carine FMS-a kako bi uveza osnovan sredstva iako u djelokrugu ovih dozvoljenih sustava povrata ne nalaze se osnovna sredstva, a kako je navedeno u Prilogu I., točki (i) Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(84)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a, a kako ju je uknjižio proizvođač izvoznik koji je surađivao, na obračunskoj osnovi kao dohodak u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(85)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa tijekom RRIP-a za trgovačka društva iz uzorka iznosi 0,19 % i 0,87 %.
5. Kredit za statusnog nositelja potpore (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)
(a) Pravna osnova
(86)
Detaljan opis SHIS-a sadržan je u stavku 3.16 FTP za 09-14 kao i u poglavlju 3.10 HOP-a I. za 09.-14. Detaljni opis statusnih kategorija sadržan je u stavcima 3.10.1 do 3.10.4 FTP-a 09-14 i stavcima od 3.1 do 3.5 HOP-a I 09-14.
(b) Uvjeti za pristup
(87)
Proizvođači izvoznici ili trgovci izvoznici kojima je priznat takozvani status nositelja imaju uvjete za pristup ovom programu.
(c) Praktična primjena
(88)
Uvjete za pristup zadovoljava trgovac kao i izvoznici proizvođači. Ovisno o realizaciji izvoza tijekom tekuće godine i broj prethodnih godina podnositeljima zahtjeva dodjeljuje se jedan od sljedećih statusa: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
Prema SHIS-u, nositelji statusa imaju pravo na kredit iznosu koji je jednak 1 % FOB vrijednosti izvoza u sektorima koji su navedeni u stavku 3.16.4 FTP-a 09-14., tj. sektor kože (isključujući gotovu kožu), tekstila i jute, ručni radovi, sektor inženjerstva (isključujući neke podsektore), plastika i osnovne kemikalije (isključujući farmaceutske proizvode). Te proizvode, koji su neka vrsta plastike, pokriva program.
(90)
SHIS krediti nisu prenosivi i moraju se koristiti za plaćanje uvozne carine za osnovna sredstva koja se koriste za proizvodnju proizvoda koji ulaze u neki od pokrivenih sektora.
(91)
U slučaju da je podnositelj zahtjeva koristio EPCG program nulte stope carine tijekom godine, on ne ispunjava uvjete za pristup SHIS-u za izvoz iste godine.
(92)
Program je uveden 2009. godine za izvoze realizirane tijekom 2009.-2010. i 2010.-2011. te je produživao na godišnjoj osnovi od tada. Zadnjim produženjem (cfr. notifikacija br. 07/2012 - Carina od 9. ožujka 2012.) valjanost programa produžena je do 31. ožujka 2013.
(93)
Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, iznos SHIS kredita moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze.
(94)
U ispitnom je postupku otkriveno da je jedno trgovačko društvo iz uzorka koristilo ovaj program tijekom RRIP-a dok drugo nije zadovoljavalo uvjete zbog odredbi koje su opisane u uvodnoj izjavi (90).
(d) Zaključak o SHIS-u
(95)
SHIS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit SHIS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom SHIS-a izvoznik ostvaruje korist, jer poboljšava njegovu likvidnost.
(96)
Nadalje, SHIS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(97)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Kredit se može eventualno koristiti za plaćanje uvoznih carina za osnovna sredstva koja ne ulaze u djelokrug dozvoljenih sustava povrata, a kako je navedeno u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(98)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a, a kako ju je uknjižio proizvođač izvoznik koji je surađivao, na obračunskoj osnovi kao dohodak u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(99)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa tijekom RRIP-a za jedinog proizvođača koji je koristio taj program iznosi 1 %.
6. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(a) Pravna osnova
(100)
Detaljan opis EPCGS-a sadržan je u poglavlju 5. FTP za 09-14 kao i u poglavlju 5. HOP-a I. za 09.-14.
(b) Uvjeti za pristup
(101)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(102)
Pod uvjetom da ima obvezu izvoza, trgovačko društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Programi predviđaju sniženu carinsku stopu za uvoz od 3 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila obveza izvoza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Prema FTP-u 09-14 osnovna se sredstva mogu uvesti po stopi carine od 0 % prema EPCGS-u, ali u tom slučaju vrijeme za realizaciju izvozne obveze je kraće.
(103)
Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS.
(d) Zaključak o EPCGS-u
(104)
EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Sniženje pristojbe predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija snižava prihode Vlade Indije od pristojbi koje bi inače bile naplaćene. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju likvidnost trgovačkog društva.
(105)
Osim toga, EPCGS de iure ovisi o realiziranom izvozu budući da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(106)
EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(107)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u predmetnoj industriji. Tako izračunani iznos, koji vrijedi za RRIP, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost olakšice kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe.
(108)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(109)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa tijekom RRIP-a za trgovačka društva iz uzorka iznosi 0,55 % i 0,56 %.
7. Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)
(110)
Ustanovljeno je da je samo jedno trgovačko društvo iz uzorka koristilo ovaj program tijekom RRIP-a. Međutim, u ispitnom je postupku utvrđeno da je korist koju je koristilo trgovačko društvo neznatna pa stoga AAS nije više analiziran.
8. Program Zapadnog Bengala 1999. - West Bengal Incentive Scheme 1999. (WBIS 1999)
(a) Pravna osnova
(111)
Detaljan opis ovog programa kojega primjenjuje vlada Zapadnog Bengala (GOWB) naveden je u Obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije GOWB-a.
(b) Uvjeti za pristup
(112)
Trgovačka društva koja uspostavljaju nova industrijska postrojenja ili znatno proširuju postojeća industrijska postrojenja u zaostalim područjima ispunjavaju uvjete za dobivanje olakšica prema ovom programu. Međutim, postoji iscrpan popis industrija koje ne ispunjavaju uvjete (negativan popis industrija) koji sprečava da trgovačka društva u nekim područjima poslovanja koriste poticaje.
(c) Praktična primjena
(113)
Država Zapadnog Bengala industrijskim poduzećima koja ispunjavaju uvjete odobrava poticaje u obliku brojnih povlastica, uključujući otpust središnjeg poreza na promet (CST) i središnjeg poreza na promet (CENVAT) gotovih proizvoda kako bi potaknula industrijski razvitak gospodarski zaostalih državnih područja.
(114)
Prema ovom programu, trgovačka društva moraju ulagati u zaostala područja. Ta su područja, koja predstavljaju određene teritorijalne jedinice Zapadnog Bengala, raspoređena prema gospodarskom razvitku u različite kategorije, a razvijena su područja istodobno isključena iz primjene programa poticaja. Glavni kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja je veličina ulaganja i područje u kojem je poduzeće smješteno ili će biti smješteno.
(115)
Ustanovljeno je da je jedno trgovačko društvo iz uzorka koristilo ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak
(116)
Ovaj program predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. On predstavlja financijski doprinos GOWB-a budući da dodijeljeni poticaji, u ovom slučaju CST izuzeće i CENVAT otpust, smanjuju prihod od poreza koji bi u protivnom dospio. Nadalje, ti poticaji trgovačkom društvu dodjeljuju korist jer poboljšavaju njegovu financijsku situaciju budući da porezi koji bi u protivnom dospjeli nisu plaćeni.
(117)
Nadalje, ovaj je program regionalno specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članak 4. stavka (3) Osnovne uredbe budući da je na raspolaganju samo određenim trgovačkim društvima koja su investirala u okviru određenih zemljopisnih područja u nadležnosti dotične države. On nije dostupan trgovačkim društvima smještenim izvan tih područja i osim toga, razina koristi je različita ovisno o dotičnom području.
(118)
Protiv WBIS-a 1999 mogu se stoga uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(119)
Iznos subvencije izračunan je na temelju iznosa poreza na promet i CENVAT na gotove robe koji bi uobičajeno dospio tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, ali koji je ostao nenaplaćen prema ovom programu. Prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije (brojnik) zatim je dodijeljen prema ukupnom izvozu i domaćoj prodaji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Stopa primljene subvencije iznosila je 1,36 %.
9. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti mjere
(120)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za proizvođače izvoznike iz uzorka iznosi od 7,53 % i 8,17 %.
PROGRAM
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
PPZB
Ukupno
TRGOVAČKO DRUŠTVO
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
3,78
1,65
0,19
ništa
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
ništa
8,17
10. Zaključci o vjerojatnosti nastavljanja ili ponovnog subvencioniranja
(121)
U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je bi li istekom postojećih mjera dovelo do nastavljanja ili ponovnog subvencioniranja.
(122)
Kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama (26) do (118), utvrđeno je da su indijskih izvoznici dotičnog proizvoda nastavili tijekom RRIP-a koristiti subvencije indijskih vlasti protiv kojih se modu uvesti mjere.
(123)
Programi subvencija dodjeljuju stalne povlastice i ne postoji naznaka da bi te koristi mogle biti postupno ukinute u skoroj budućnosti. Osim toga, svaki izvoznik zadovoljava uvjete za pristup nekoliko programa subvencioniranja.
(124)
Ispitano je i bi li izvoz u Uniju, u slučaju da se mjere ukinu, bio značajan.
(125)
Indija je veliki proizvođač dotičnog proizvoda. Na temelje prikupljenih podataka tijekom ispitnog postupka, indijski proizvodni kapacitet od oko 700 000 - 900 000 tona tijekom RRIP-a i planovi proširenja narast će na ukupni kapacitet zemlje od 1 600 000-1 800 000 do 2014. Kao posljedica toga procjenjuje se da će kapacitet veći od domaćih potreba dostići oko 600 000-700 000 tona u 2014. što bi predstavljalo 21 - 25 % ukupne potrošnje Unije tijekom RRIP-a.
(126)
U tim okolnostima indijski proizvođači dotičnog proizvoda u velikoj mjeri ovise o izvoznim prodajama te postoji vjerojatnost da će se obujam izvoza u Uniju koji je već sada tijekom RRIP-a značajan povećati ako se mjere ukinu.
(127)
Jedan je proizvođač izvoznik izjavio da bi se dodatni kapaciteti trebali smanjiti nakon 2014. i da bi stoga situacija s dodatnim kapacitetima trebala biti samo privremena. Napominje se da navodno smanjenje dodatnih kapaciteta nakon 2014. u skladu s projekcijama izvješća tržišne inteligencije. Zaključeno je stoga da izjava nije takve naravi da bi izmijenila analizu s obzirom na razvoj dodatnih kapaciteta.
(128)
Nakon objave, proizvođač izvoznik tvrdio je da su značajni privremeni dodatni kapaciteti nastali zbog činjenice da općenito gledano rast proizvodnih kapaciteta može biti jedino velik zbog minimalne veličine modernih tvornica PET-a. Potrebno je napomenuti u odgovoru da su tijekom RRIP-a i godina koje su slijedile proširenja proizvodnih kapaciteta varirala od najmanje 150 000 do 200 000 tona. Zaključak je da pozivanje na ove razloge ne može jedino opravdati dodatne kapacitete raspoložive za izvoz kako je navedeno u uvodnoj izjavi (125). U svakom slučaju, u ovom kontekstu je razlog dodatnih raspoloživih kapaciteta za izvoz nebitan. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(129)
Neke su stranke tvrdile da treće zemlje mogu apsorbirati dodatne raspoložive kapaciteti za izvoz koji se razvijaju u Indiji i da stoga Komisija nije ispravno procijenila dodatne raspoložive kapacitete za izvoz. Pretpostavka da bi bilo koji raspoloživi dodatni kapaciteti za izvoz biti usmjereni prema Europi nije ni na koji način uzeta u obzir. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(130)
S obzirom na gore navedeno može se zaključiti da postoji vjerojatnost nastavka subvencioniranja.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE ZAJEDNICE
(131)
Istovjetan proizvod proizvodi 13 poznatih proizvođača u Uniji. Oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe, u daljnjem tekstu „industrija Unije”.
(132)
Dvanaest poznatih proizvođača Unije, koje predstavlja podnositelj zahtjeva u ovom slučaju, surađivalo je i dalo potporu ispitnom postupku. Jedan poznati proizvođač Unije nije surađivao u ovoj reviziji.
(133)
Sve raspoložive informacije o industriji Unije, kao što su odgovori na upitnik, Eurostat i zahtjev za reviziju, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije za RRIP.
(134)
Tržište PET-a u Uniji obilježeno je relativno velikim brojem proizvođača koji obično pripadaju većoj skupini uprava izvan Unije. Od 2000. do 2012. industrija PET-a u Uniji prošla je kroz nekoliko tranzicija. Tržište je u postupku konsolidacije s nekoliko nedavnih preuzimanja i zatvaranja. Novi proizvodi kao što je reciklirani PET i bio PET i dalje se razvijaju zajedno s relativno novim razvojem industrije recikliranja.
(135)
Nakon objave neke su stranke tvrdile da opis stanja industrije Unije nije točan jer je pet proizvođača činjenično pripadalo jednoj velikoj transnacionalnoj grupaciji, a druga su tri proizvođača bila povezana s trgovačkim društvima za ambalažu od PET-a. Nijedna od ovih činjenica nije u suprotnosti s opisom iz uvodne izjave (134) koja eksplicitno navodi da proizvođači Unije uobičajeno pripadaju većim grupacijama kako je objavljeno. Utjecaj ove koncentracije obrazložen je u nižoj uvodnoj izjavi (207) Procjena utjecaja vezanog tržišta analizirana je u uvodnim izjavama (202) do (204) niže.
(136)
Kako je navedeno gore, s obzirom na relativno velik broj proizvođača Unije koji su surađivali u ispitnom postupku odabran je uzorak od četiri proizvođača Unije koji predstavljaju 50 % proizvodnje i prodaje ukupne proizvodnje Unije istovjetnog proizvoda tijekom RRIP-a.
E. STANJE TRŽIŠTA UNIJE
1. Potrošnja u Uniji
(137)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, podacima o obuzmu uvoza koje je dostavio Eurostat i u vezi proizvođača Unije koji nisu surađivali u ispitnom postupku, procjena temeljem zahtjeva za revizijom.
(138)
Nakon početnog rasta u 2009. i 2010. potrošnja pokazuje lagani pad od 2 % tijekom RRIP-a u usporedbi s 2008., u ukupnom iznosu od 2.802 milijuna tona tijekom RRIP-a.
Tablica 1.
Potrošnja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (tone)
Potrošnja
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Indeks (2008. = 100)
100
102
102
98
Izvor:
Odgovori na upitnik, Eurostat i revizijski zahtjev
2. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije
(139)
Usprkos mjerama koje se provode uvoz iz Indije se više nego udvostručio tijekom promatranog razdoblja, s 46 313 tona u 2008. na 96 678 tona tijekom RRIP-a.
(140)
Indijski tržišni udio narastao je stoga s 1,6 % u 2008. na 3,5 % tijekom RRIP-a te postigao znatno višu razinu od tržišnog udjela utvrđenog tijekom zadnje revizije nakon isteka mjera (0,3 %).
(141)
Prosječna cijena tijekom RRIP-a iznosila je 1 285 EUR/toni. To pokazuje rast cijene od 22 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 21 % u 2009.
Tablica 2.
Uvozi iz Indije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza (tone) |
46 313
44 482
83 691
96 678
Indeks (2008. = 100)
100
96
181
209
Prosječna cijena
1 054
834
1 031
1 285
Indeks (2008. = 100)
100
79
98
122
Tržišni udio uvoza (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Izvor:
Eurostat
3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(a) Uvoz iz Tajlanda, Tajvana, Malezije, Indonezije
(142)
Kako je navedeno gore usporedno uz ovaj ispitni postupak provedena je revizija antidampinških mjera nakon isteka u vezi uvoza iz Indije, Indonezije, Malezija, Tajvana i Tajlanda.
(143)
Uvoz iz Indonezije, Malezija, Tajvana i Tajlanda narastao je za 56 % tijekom promatranog razdoblja usprkos padu od 59 % do 2010. Ipak ukupni obujam uvoza ostao je ispod de minimis razine.
(144)
Odgovarajući tržišni udio rastao je sukladno tome s 0,7 % u 2008. na 1,1 % tijekom RRIP-a.
(145)
Prosječna cijena iznosila je 1 310/EUR/toni tijekom RRIP-a, 1,5 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. To pokazuje rast cijene od 27 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 18 % u 2009.
Tablica 3.
Uvozi iz Indonezije, Malezije, Tajvana i Tajlanda
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz Indonezije, Malezije, Tajvana i Tajlanda (u tonama)
19 078
12 127
7 762
29 836
Indeks (2008. = 100)
100
64
41
156
Obujam uvoza iz Indonezije, Malezije, Tajvana i Tajlanda (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Indeks (2008. = 100)
100
62
40
160
Cijena uvoza (EUR/tone)
1 030
843
1 055
1 310
Indeks (2008. = 100)
100
82
102
127
Izvor:
Eurostat
(b) Uvoz iz Kine, Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE), Irana i Pakistana
(146)
Uvoz iz ostalih trećih zemalja na koje se primjenjuju antidampinške mjere smanjio se za 69 % tijekom promatranog razdoblja nakon rasta od 49 % u 2009. Samo je uvoz iz Kine ostao stabilan.
(147)
Tržišni udio dotičnih zemalja smanjio se s 8,2 % u 2008. na 2,6 % tijekom RRIP-a, uključujući uglavnom UAE (1,7 % tijekom RRIP-a) i Kinu (0,6 % tijekom RRIP-a).
(148)
Prosječna cijena iznosila je 1258/EUR/toni tijekom RRIP-a, 5,5 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. To pokazuje rast od 24 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 22 % u 2009.
Tablica 4.
Uvoz iz Kine, UAE, Irana i Pakistana
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz Kine, UAE, Irana i Pakistana (tone)
235 913
351 798
188 776
72 054
Indeks (2008. = 100)
100
149
80
31
Tržišni udio uvoza iz Kine, UAE, Irana i Pakistana (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Indeks (2008. = 100)
100
146
79
31
Cijena uvoza (EUR/tone)
1 016
789
949
1 258
Indeks (2008. = 100)
100
78
93
124
Izvor:
Eurostat
(c) Uvoz iz ostalih trećih zemalja bez mjera
(149)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja na koje se nisu primjenjivale mjere, uključujući Oman, Južnu Koreju, Rusiju, Meksiko i Saudijsku Arabiju porastao je za 59 % u promatranom razdoblju nakon rasta od 71 % u 2009. Od 2009. do RRIP-a Oman je postao najveća zemlja izvoznik u Uniju.
(150)
Tržišni udio dotičnih zemalja narastao je s 9,7 % u 2008. na 15,8 % tijekom RRIP-a, uglavnom zbog dobivanja 4,3 % uvoza iz Omana. Tržišni udio Južne Koreje iznosio je 4 % tijekom RRIP-a, 5 % manje od najviše razine postignute 2009.
(151)
Prosječna cijena iznosila je 1 273/EUR/toni, 4,3 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. To pokazuje rast od 10 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen 2010. i tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 24 % u 2009. Prosječna cijena za uvoz iz Omana iznosila je 1 310/EUR/toni tijekom RRIP-a, 1,5 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. Prosječna cijena za uvoz iz Južne Koreje iznosila je 1 294/EUR/toni, 2,7 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije.
Tablica 5.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja (tone)
279 188
478 570
469 753
442 692
Indeks (2008 = 100)
100
171
168
159
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Indeks (2008 = 100)
100
168
165
162
Cijena uvoza (EUR/tone)
1 156
879
997
1 273
Indeks (2008 = 100)
100
76
86
110
Glavni izvoznici (tone)
Oman
0
52 632
95 646
120 286
Južna Koreja
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusija
546
546
3
50 427
Meksiko
2 650
1 879
29 039
29 409
Saudijska Arabija
230
20 454
50 108
24 756
Ostali
98 422
148 609
111 156
103 468
Izvor:
Eurostat
4. Ekonomsko stanje industrije Unije
(152)
Prema članku 8. stavku 4. Osnovne uredbe ispitani su svi gospodarski čimbenici i indikatori koji utječu na stanje industrije Unije tijekom promatranog razdoblja.
(153)
Za potrebe analize štete, izračunani su indikatori štete na sljedeće dvije razine
-
makroekonomski indikatori (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, veličina marži subvencioniranja i oporavka od učinka prethodnog subvencioniranja) ocijenjeni su na razini proizvodnje cijele Unije za sve proizvođače Unije, na temelji prikupljenih informacija industrije Unije, revizijskog zahtjeva kao i javno dostupne statistike;
-
mikroekonomski indikatori (zalihe, prosječne jedinične cijene, plaće, profitabilnost, povrat od ulaganja, tijekovi novca, mogućnost povećanja kapitala i ulaganja) su izračunani za proizvođače Unije iz uzorka na temelju informacija koje su oni dostavili.
(154)
Jedan proizvođač Unije iz uzorka je promijenio proizvodne pogone u lipnju 2010. Te je pogone kupio drugi proizvođač iz Unije. Budući da je analiza makroekonomskih indikatora utemeljena na podacima koji su prikupljeni od svih proizvođača Unije, prodaja nije imala utjecaja na djelokrug ili pojedine indikatore analize štete.
(155)
Kao preliminarno stajalište analize treba objasniti da su na stanje tržišta Unije utjecali neki globalni gospodarski događaji krajem 2010. i početkom 2011., posebno na cijene i obujam prodaje istovjetnog proizvoda. U tom je razdoblju ponuda pamuka pala tako da je porasla potražnju za poliesterskim vlaknom na azijskom tržištu. PET i poliestersko vlakno u velikoj mjeri ovise o dotoku iste sirovine, to jest pročišćene tereftalne kiseline (PTA). Povećana potražnja za poliesternim vlaknom rezultirala je nedovoljnom opskrbom PTA, a zbog čega su porasle cijene PET-a. Budući da i proizvođači PET-a na Srednjem Istoku ovise o PTA-u iz Azije došlo je do naglog pada uvoza PET-a u Uniju. Istodobno, glavni dobavljači PTA u Uniji proglasili su višu silu što je rezultiralo dodatnim ograničenjima domaće proizvodnje PET-a.
4.1 Komentari stranaka
(156)
Neke su stranke osporile valjanost analize štete tvrdeći da se ona temeljila na nedovoljnim informacijama, a što je utjecalo sa svoje strane na prava obrane zainteresiranih stranaka. Posebno su izneseni niže spomenuti argumenti.
(157)
Neke su stranke tvrdile da prikupljanje informacija od proizvođača Unije nije bilo u skladu s uputama za ispunjavanje upitnika koji je zahtijevao da podaci različitih trgovačkih društava ne budu spojeni. Tvrdilo se, stoga, da su prikupljeni podaci netočni i nepotpuni s obzirom na činjenicu da su brojevi iz izvješća spojeni za subjekt iz uzorka. Potrebno je napomenuti da su informaciju uredno prikupljene i provjerene na licu mjesta. Utvrđeno je da prikupljene informacije pružaju dovoljno primjerenu sliku industrije Unije i da je stoga gornji zahtjev potrebno odbaciti. Nakon objave stranke su ponovile svoj zahtjev. Nisu predstavile nove argumente ili dokaze. Iste stranke ponovile su svoj zahtjev da dostavljeni podaci jednog trgovačkog društva iz uzorka nisu potpuni jer da se ne odnose na cijelu grupaciju već na odabrani subjekt unutar grupacije. Na taj je komentar odgovoreno u fazi uspostavljanja uzorka kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (18).
(158)
Iste su stranke tvrdile da Komisija pokušava ispraviti nedostatke prikupljenih informacija slanjem novog dodatnog upitnika. U tom je pogledu potrebno razjasniti da je Komisija stvarno poslala dodatne upitnike, ali da ih je dostavila samo proizvođačima Unije koji nisu bili u uzorku kako bi prikupila informacije o makroekonomskim indikatorima relevantnim za ocjenu štete i to učinjeno kako bi se nadopunila informacija koju su dostavili proizvođači Unije iz uzorka. Nakon objave neke su stranke ponovile zahtjev bez da su iznijele nove argumente ili predstavile nove dokaze. Zahtjev stranaka potrebno je stoga odbiti.
(159)
Osim toga, iste su stranke tvrdile da su informacije koje su dostavili proizvođači iz uzorka suprotne obvezama iz članka 29. Osnovne uredbe jer da su informacije koje po naravi nisu povjerljive bile predstavljene kao povjerljive informacije i da su one na taj način izuzete iz otvorenih predmeta. U tom se pogledu napominje da je informacija klasificirana kao ograničena u skladu sa zahtjevom stranke koja ju je dostavila. Na zahtjev stranaka ponovo je razmotren status povjerljivosti dostavljene informacije i, na odgovarajući način, informacija je ponovo klasificirana kao otvorena za uvid zainteresiranim strankama nakon što je primljena suglasnost dotičnih trgovačkih društava. I ovaj je zahtjev zato odbijen.
4.2 Makroekonomski indikatori
(a) Proizvodnja
(160)
U skladu s gubitkom tržišnog udjela industrije Unije (objašnjeno u uvodnoj izjavi (164) niže) proizvodnja Unije smanjena je za 11 % od 2008. i RRIP-a. Pad proizvodnje Unije bio je prekinut jedino u 2010. kada je rastao u odnosu na 2009., ali je ipak ostao 4 % ispod razine iz 2008. Smanjivao se dalje tijekom RRIP-a.
Tablica 6.
Ukupna proizvodnja u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodnja (tone)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Indeks (2008. = 100)
100
91
96
89
Izvor:
Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(161)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 23 % od 2008. do RRIP-a. Taj je trend vezan za zatvaranje nekoliko proizvodnih pogona koji je djelomično nadoknađen otvaranje novih tvornica.
(162)
Iskorištenost kapaciteta rasla je s 75 % u 2008. na 86 % tijekom RRIP-a. Povećanje iskorištenosti kapaciteta treba gledati u kontekstu pokušaja restrukturiranje industrije Unije što je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (134).
Tablica 7.
Proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodni kapacitet (tone)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Indeks
100
87
84
77
Iskorištenost kapaciteta (%)
75
77
85
86
Indeks (2008. = 100)
100
104
114
116
Izvor:
Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev
(c) Obujam prodaje
(163)
Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije slijedio je iste trendove kao i proizvodnja uz smanjenje od 6 % tijekom promatranog razdoblja.
Tablica 8.
Ukupna prodaja industrije Uniju u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Prodaja (tone)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Indeks (2008. = 100)
100
89
95
94
Izvor:
Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev
(d) Tržišni udio
(164)
Nakon početnog pada od 13 % u 2009., industrija Unije povratila je dio tržišnoj udjela koji su izgubili UAE, Južna Koreja, Iran i Pakistan usprkos rastu obujma uvoza iz Indija, Omana i ostalih trećih zemalja (Rusija, Meksiko i Saudijska Arabija) tijekom istog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije općenito gledajući pao je za 3 % tijekom promatranog razdoblja.
Tablica 9.
Tržišni udio industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Tržišni udio industrije Unije (%)
80
70
74
77
Indeks (2008. = 100)
100
87
93
97
Izvor:
Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev i Eurostat
(e) Rast
(165)
Tržište je stagniralo tijekom promatranog razdoblja. Za industriju Unije nije došlo do rasta od kojeg bi mogla imati koristi, već naprotiv, usprkos naporima oko restrukturiranja, industrija Unije izgubila je daljnji udio na tržištu zbog rasta uvoza, posebno iz zemalja na koje se nisu primjenjivale nikakve mjere. Lagani pad potrošnje tijekom RRIP-a treba gledati u odnosu na privremeni nedostatak sirovine (PTA) u Uniji kao i na svjetskom tržištu.
(f) Zaposlenost i produktivnost
(166)
Razina zaposlenosti industrije Unije pokazuje pad od 41 % od 2008. do RRIP-a. Pad je bio stalan tijekom promatranog razdoblja uključujući 2010. kada je proizvodnja rasla (vidjeti gornju uvodnu izjavu 160.). U kontekstu rastuće produktivnosti ovaj je pad odraz pokušaja restrukturiranja velikog broja proizvođača Unije.
(167)
Proizvodnost radne snage industrije Unije, mjerena kao obujam proizvodnje (u tonama) po zaposleniku godišnje, rasla je za 50 % u promatranom razdoblju. To je odraz činjenice da je proizvodnja padala sporije od zaposlenosti i pokazatelj je veće učinkovitosti industrije Unije. To je posebno vidljivo u 2010. kada je proizvodnja rasla dok je razina zaposlenosti padala, a produktivnost je bila 37 % veća nego 2008.
Tablica 10.
Zaposlenost i produktivnost
2008.
2009.
2010.
RRIP
Broj zaposlenih
2 060
1 629
1 449
1 218
Indeks
100
79
70
59
Proizvodnost (tone/zaposleni)
1 130
1 294
1 545
1 698
Indeks (2008. = 100)
100
115
137
150
Izvor:
Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev
(g) Veličina stvarne marže subvencioniranja
(168)
Što se tiče utjecaja industrije Unije na veličinu stvarne marže subvencioniranja indijskog uvoza, s obzirom na osjetljivost cijene na tržištu za taj proizvod, utjecaj se ne može smatrati zanemarivim. Potrebno je napomenuti da je indikator relevantniji u kontekstu vjerojatnosti ponavljanja analize štete. Ako bi se mjere ukinule, postoji vjerojatnost da bi se subvencionirani uvoz vratio u takvom obujmu i cijenama da bi utjecaj veličine marže subvencioniranja bio značajan.
(h) Oporavak od učinaka prethodnih subvencioniranja
(169)
Iako gornji indikatori pokazuju da se neki ekonomski indikatori za industriju Unije popravljaju od uvođenja konačnih kompenzacijskih mjera 2001., oni ipak potvrđuju da je industrija Unije još uvijek ranjiva.
4.3 Makroekonomski indikatori
(a) Zalihe
(170)
Razina zaliha bila je 24 % veća tijekom RRIP-a u odnosu na razinu iz 2008. Međutim, zalihe su ostale na ranije utvrđenim razinama u odnosu na proizvodnju, to jest između 5 % i 6 %.
Tablica 11.
Zalihe
2008.
2009.
2010.
RRIP
Završne zalihe
51 495
54 808
54 314
64 069
Indeks (2008. = 100)
100
106
105
124
Izvor:
Odgovori na upitnik
(b) Kretanje cijena
(171)
Što se tiče kretanja cijena, nakon početnog pada 2009. (- 16 %), do kojeg je došlo uglavnom zbog gospodarske krize, u 2010. cijene su se približile onima iz 2008. Uslijedio je nagli rast prosječne jedinične cijene tijekom RRIP-a, a što je dovelo do rasta tijekom promatranog razdoblja od 25 %.
(172)
Nagli porast cijene tijekom RRIP-a treba tumačiti u kontekstu neočekivanih kretanja na tržištu pamuka krajem 2010. i u prvom kvartalu 2011. Kako je navedeno (u gornjoj uvodnoj izjavi (155), rekordne cijene pamuka dovele su do prelaska na poliestersko vlakno koje koristi istu sirovinu kao PET. Povećana potražnja za sirovinom, posebno PTA-om izazvala je rast cijena PET-a u Aziji i na Srednjem Istoku s efektom prelijevanja cijene PET-a u Uniji. Porast cijena u Uniji u to vrijeme pojačan je kratkoročnim nedostatkom PTA-a u Uniji zbog prijavljene više sile jednog od proizvođača PTA-a u Uniji.
Tablica 12.
Jedinične prodajne cijene u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Jedinične prodajne cijene u Uniji (EUR/tone)
1 066
891
1 045
1 330
Indeks (2008. = 100)
100
84
98
125
Izvor:
Odgovori na upitnik
(c) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene
(173)
Prodajne cijene PET-a obično slijede trendove cijena glavne sirovine za njegovu proizvodnju (uglavnom PTA-a i monoetilen glikola - MEG) koji čine do 90 % ukupne cijene PET-a. PTA je derivat ulja cijena kojega fluktuira na temelju cijene sirove nafte. To je razlog velike volatilnosti cijena PET-a.
(174)
Osim toga, PET se natječe za istu sirovinu s poliesterskim vlaknom, proizvodnja kojega se oslanja u istoj mjeri kao i PET na raspoloživost PTA. Budući da je poliestersko vlakno alternativa pamuku za tekstilnu industriju, i cijena PET-a je osjetljiva na kretanja na tržištu pamuka.
(d) Plaće
(175)
Prosječne su plaće pale za 7 % tijekom promatranog razdoblja. To se sniženje dogodilo tijekom RRIP-a i pojačalo produktivnost kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (167).
Tablica 13.
Plaće
2008.
2009.
2010.
RRIP
Plaće (prosječne po osobi)
54 512
56 014
54 876
50 784
Indeks (2008. = 100)
100
103
101
93
Izvor:
Odgovori na upitnik
(e) Profitabilnost i povrat od ulaganja
(176)
U razdoblju od 2008. do RRIP-a znatno su se popravili profitabilnost i povrati od ulaganja. Profit od prodaje na tržištu Unije porastao je s - 7,9 % u 2008. na 5,3 % tijekom RRIP-a dok je povrat od ulaganja porastao s 9,6 % na 10,6 %. Na 2008. utjecaj je imala posebno slaba realizacija jednog proizvođača Unije. Međutim, poboljšanje financijskog stanja industrije Unije 2009. i 2010. godine, kada su se cijene kretale ispod razine 2008., govori u prilog labavoj vezi između cijena i profitabilnosti. Nasuprot tome, poboljšana profitabilnost u tijesnoj je vezi s boljom iskoristivosti kapaciteta i boljom produktivnošću kako je gore pojašnjeno.
(177)
Zahvaljujući kretanjima na svjetskim tržištima na prelasku 2010./2011. zajedno s pokušajima restrukturiranja i boljom efikasnošću kako je opisano gore, industrija Unije bila je u stanju popraviti svoju profitabilnost 2010. i doseći razinu od 5,3 % tijekom RRIP-a.
(178)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je to kretanje bilo neočekivano i izvanredno te da se ne može smatrati reprezentativnim za općenito stanje industrije Unije.
(179)
U tom je pogledu potrebno napomenuti da je industrija Unije mogla imati koristi od rasta cijena PET-a na kraju 2011. i početkom 2012. budući da je fiksirala cijene PTA-a prije opisanih događanja na tržištu. Na temelju statističkih izvora o događanjima nakon RRIP-a koje su dostavile stranke, profitna marža proizvođača PET-a drastično je pala u 2012. To potvrđuje da je profitabilnost u 2011. (RRIP) bila u velikoj mjeri pod utjecajem neočekivanih i privremenih svjetskih ekonomskih događanja (iz uvodne izjave (155)) koje se vjerojatno neće ponoviti i ne mogu se smatrati trajnima i reprezentativnima za stanje industrije Unije.
Tablica 14.
Profitabilnost i povrat od ulaganja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Profitabilnost prodaje Unije (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Indeks
100
221
261
267
Povrat od ulaganja (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Indeks (2008. = 100)
100
224
292
310
Izvor:
Odgovori na upitnik
(f) Novčani tok i mogućnost povećanja kapitala
(180)
Novčani tokovi znatno su se popravili tijekom promatranog razdoblja te odražavaju poboljšanu profitabilnost industrije Unije.
Tablica 15.
Novčani tok
2008.
2009.
2010.
RRIP
Novčani tok (EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Indeks (2008. = 100)
100
269
363
375
U % od prometa
-5,9
4,5
8,3
7,5
Indeks (2008. = 100)
100
176
242
229
Izvor:
Odgovori na upitnik
(181)
Nisu postojale posebne naznake da bi industrija Unije imala poteškoće u podizanju kapitala, uglavnom zato što su proizvođači unije inkorporirani u većim grupacijama.
(g) Ulaganja
(182)
Razina ulaganja općenito je snižena za 35 % u razmatranom razdoblju. Početna ulaganja iz 2008. naglo su prestala 2009. i od tada se nisu u potpunosti oporavila.
Tablica 16.
Ulaganja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Ulaganja (EUR ‚000)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Indeks (2008. = 100)
100
7
22
65
Izvor:
Odgovori na upitnik
5. Zaključak o stanju industrije Unije
(183)
Analiza makroekonomskih podataka pokazala je da je industrija Unije smanjila proizvodnju i obujam prodaje tijekom promatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije nije se u potpunosti oporavio od početnog pada 2009. i pokazivao je općeniti pad od 3 postotna poena tijekom promatranog razdoblja (na 77 % tijekom RRIP-a). Pad zaposlenosti i kapaciteta rezultat je tekućeg restrukturiranja i treba ga gledati u kontekstu rasta iskoristivosti kapaciteta i produktivnosti.
(184)
Istodobno većina relevantnih mikroekonomskih indikatora pokazivala je znakove poboljšanja. Profitabilnost, povrat od ulaganja i novčani tok znatno su porasli, posebno u 2010. i tijekom RRIP-a. Ulaganja su s druge strane 2009. stagnirala i nisu se od tada oporavila.
(185)
Općenito ekonomsko stanje industrije se poboljšalo. Međutim, ta su poboljšanja relativno nova i temelje se u određenoj mjeri na nepredviđenim i privremenim događanjima na tržištu s prelaska 2010./2011. (vidjeti gornju uvodnu izjavu (155)) Izgleda da je to pokrepljeno raspoloživim informacijama o kretanjima marže industrije Unije 2012. (vidjeti gornju uvodnu izjavu (179) koja pokazuje pad u odnosu na RRIP.
(186)
S obzirom na gornju analizu stanje industrije Unije se popravilo i izgleda da nema materijalne štete. Međutim, usprkos očiglednim pozitivnim trendovima i znatnim naporima oko restrukturiranja stanje industrije Unije je još uvijek krhko.
(187)
Nakon objave neke su stranke osporavale zaključak da je industrija Unije još uvijek krhka tvrdeći da je industrija Unije zdrava te da se značajno transformirala od 1999. Napominje se da, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (184), usprkos poboljšanju i konsolidaciji, svi gospodarski indikatori ne pokazuju pozitivan trend u promatranom razdoblju. Na primjer, opali su proizvodnja i obujam prodaje kao i tržišni udio. Osim toga, poboljšanja su relativno recentna i s padom profitabilnosti u 2012. izgledaju kratkoročna. Na toj osnovi, iako tijekom RRIP-a nije dokazano postojanje materijalne štete, smatralo se da je industrija Unije još uvijek krhka. Ovaj argument je stoga odbijen.
(188)
Nakon objave neke su stranke osporavale korištenje podataka za razdoblje izvan RRIP-a za analizu gospodarskog stanja industrije Unije. U odgovoru na ovaj zahtjev potvrđuje se da je stanje industrije Unije ocijenjeno za promatrano razdoblje i da na tom temelju nije utvrđeno postojanje materijalne štete. Međutim, razvoj profitabilnosti industrije Unije izvan RRIP-a u ovom je slučaju relevantan jedino u kontekstu izvanredne naravi događanja na svjetskom tržištu na prelasku 2010./2011. To potvrđuje volatilnost tipičnu za ovaj sektor. Ovaj argument je stoga odbijen.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Utjecaj projekcije obujma uvoza i učinaka na cijene u slučaju ukidanja mjera
(189)
Ispitni je postupak pokazao je da se uvoz iz Indije i dalje subvencionira i da ne postoje naznake da bi subvencioniranje moglo biti smanjeno ili prestati u budućnosti.
(190)
Buduća analiza mogućeg obujma uvoza u Uniju iz Indije pokazuje da, s obzirom na raspoložive dodatne kapacitete za izvoz (vidjeti gornju uvodnu izjavu (125)), razine cijene u Uniji i privlačnost tržišta Unije, postoji vjerojatnost uvoza iz Indije većih razina od one postignute tijekom RRIP-a ako se mjere ukinu. S planiranim proširenjem kapaciteta, procjenjuje se da dodatne količine raspoložive za izvoz mogu doseći oko 600 000-700 000 tona u bliskoj budućnosti, a što bi predstavljalo oko 21-25 % ukupne potrošnje Unije tijekom RRIP-a.
(191)
S obzirom na nastavak subvencioniranja, očekuje se daljnji pad cijena uvoza iz Indije ako se mjere protiv Indije ukinu. Nadalje, kako će se izvoznici trebati takmičiti protiv uvoza po niskim cijena iz drugih zemalja, vjerojatno će dalje sniziti svoje cijene kako bi povećali udio na tržištu Unije.
(192)
Na toj osnovi industrija Unije je izložena značajnom obujmu uvoza iz Indije po subvencioniranim cijenama ispod prosječnih cijena industrije Unije, čime se ugrožava nedavno poboljšana gospodarska situacija u Uniji. Slijedom toga, postoji vjerojatnost ponavljanja materijalne štete ako se mjere protiv Indije ukinu.
2. Proizvodni kapacitet i dodatni raspoloživi kapaciteti za izvoz
(193)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (125), proizvođači izvoznici u Indiji imaju potencijal za povećanje obujma izvoza na tržište Unije. Indijski proizvodni kapaciteti znatno su rasli tijekom promatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu (125)). U skladu s raspoloživim informacijama očekuje se daljnji rast kapaciteta što će dovesti do raskoraka između domaće potrošnje i proizvodnih kapaciteta raspoloživih za izvoz od 600 000-700 000 tona u bliskoj budućnosti. Ti dodatni kapaciteti raspoloživi za izvoz trebaju se smatrati značajnima jer predstavljaju oko 21 -25 % tekuće potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a.
(194)
Zato, iako je uvoz u Uniju bio relativno nizak, u promatranom razdoblju se uvoz više nego dvostruko povećao i stoga postoji rizik da bi značajan izvoz iz Indije mogao biti preusmjeren u Uniju.
3. Gubitak izvoznih tržišta
(195)
Na snazi su trenutno trgovinske zaštitne mjere protiv uvoza iz Indije u Tursku i Južnu Afriku. Posljedični mogući gubitak tih izvoznih tržišta za Indiju drugi je pokazatelj mogućnosti da tržište Unije postane ciljano tržište ako se dozvoli istjecanje mjera.
(196)
Nakon objave neke su stranke osporile zaključke u vezi gubitka izvoznih tržišta za Indiju. Tvrdile su da su oba tržišta rubna izvozna tržišta i da se stoga značajne izvozne količine ne mogu preusmjeriti u Uniju ako se ukinu mjere. Napominje se da samo postojanje trgovinskih zaštitnih mjera na nekim tržištima isključuje bilo kakvu smislenu usporedbu relativnog značaja tržišta s ili bez mjera u dotičnoj zemlji. Osim toga, suprotno tvrdnji, nije se smatralo da bi obujam izvoza iz Indije koji se plasirana na ta tržišta bio preusmjeren na tržište Unije. Umjesto toga, smatra se da postojanje trgovinskih zaštitnih mjera na trećim tržištima ograničava apsorpcijsku sposobnost trećih tržišta u pogledu predviđenog rasta dodatnih raspoloživih kapaciteta za izvoz iz Indije. Ovaj je argument stoga odbijen.
(197)
Postojanje trgovinskih zaštitnih mjera u trećim zemljama pokazatelj je i da postoji vjerojatnost da se ponašanje u vezi cijena indijskog izvoza replicira na tržište Unije.
4. Privlačnost tržišta Unije
(198)
Kao treće najveće svjetsko tržište sa strukturnim potrebama za uvozom i višim cijenama u usporedbi s drugim tržištima, tržište PET-a Unije privlačno je u smislu veličine i cijena. U slučaju Indije, uvozne cijene u Uniju imaju tendenciju biti više od cijena u ostalim trećim zemljama što potvrđuje privlačnost tržišta Unije za indijske izvoze. Činjenica da se uvoz iz Indije udvostručio tijekom promatranog razdoblja, usprkos mjerama koje su na snazi, dobro potvrđuje tu činjenicu.
(199)
Privlačnost tržišta Unije za izvoznike potvrđuje se i činjenicom da industrija Unije i dalje gubi tržišni udio u odnosu na sve veći uvoz iz zemalja na koje se ne primjenjuju mjere. Posebno je to točno u slučaju Južne Koreje koja je značajno povećala izvoz na tržište Unije u 2012. nakon što su istekle mjere protiv te zemlje.
5. Ostali čimbenici
(200)
Utjecaj uvoza iz ostalih trećih zemalja s mjerama na stanje industrije Unije nije se smatrao značajnim zbog relativno malog obujma uvoza i znatnog pada njihovog tržišnog udjela tijekom RRIP-a.
(201)
Obujam uvoza iz trećih zemalja bez mjera porastao je tijekom promatranog razdoblja, međutim prosječne uvozne cijene s tih tržišta ostale su slične prosječnim cijenama industrije Unije. Stoga se utjecaj uvoza iz tih zemalja na stanje industrije Unije smatra ograničenim.
6. Vezano tržište
(202)
Nakon objave neke su stranke tvrdile da se zbog okomite integracije proizvođača PET-a i konventora, znatan udio PET-a prodaje za vezano korištenje koje se ne natječe s uvozom. Tvrdili su i da je udio vezanog tržišta značajan i da utječe na rezultate analize.
(203)
Na temelju informacija prikupljenih na razini proizvođača Unije iz uzorka udio vezanih prodaja nije bio značajan (ispod 10 %). Potrebno je naglasiti da su dotične stranke izrazile prisutnost proizvođača PET-a u poslovanju s ambalažom u pogledu instaliranih proizvodnih kapaciteta za PET, a ne u smislu njihovog tržišnog udjela u pakiranju. Stoga je tvrdnja o značajnom udjelu vezanog korištenja neosnovana. U vezi razina cijena, cijene vezanih i nevezanih prodaja su na istoj razini.
(204)
Na temelju toga je zaključeno da zasebna analiza utjecaja vezanih prodaja nije nužna, a tvrdnje stranaka su odbačene.
7. Komentari stranaka
(205)
Neke su stranke tvrdile da šteta zbog uvoza iz Indije nije postojala tijekom RRIP-a što potvrđuju relativno dobro gospodarsko stanje i profit industrije Unije. Treba napomenuti dakako da nije utvrđena daljnja šteta u ovom slučaju i da stoga tvrdnja stranaka odgovara nalazima ispitnog postupka.
(206)
Neke su stranke tvrdile da bi drugi čimbenici, kao što su strukturni nedostaci industrije Unije i nedostatak ulaganja kao i sezonski i konjunkturni faktoru (npr. loši vremenski uvjeti, gospodarska kriza), mogli utjecati na stanje industrije Unije. U vezi s prvom tvrdnjom treba napomenuti da je već započelo restrukturiranje industrije Unije i da je postizanje veće učinkovitosti dokaz da je tvrdnja stranaka neosnovana. U vezi konjunkturnih čimbenika, iako je gospodarska kriza utjecala na stanje industrije Unije 2009., kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (171), izgleda da relevantni učinci nisu više prisutni. U vezi učinaka loših vremenskih uvjeta, moguće djelomično obrazloženje je manja potrošnja tijekom RRIP-a, međutim s jedne strane, navodni utjecaj stanja na industriju Unije nije potkrijepljen i s druge strane, manji pad u 2011 izgleda povezan s privremenim nedostatkom sirovine zbog događanja na svjetskom tržištu u 2011. Nijedna od tih tvrdnji stoga nije opravdana u smislu nalaza ispitnog postupka.
(207)
Neke su stranke nadalje tvrdile da ponavljanje štete u ovom slučaju nije vjerojatno i kad bi mjere istekle s obzirom da je zbog svoje strukture (koncentracija i okomita integracija) industrija Unije zaštićena od učinaka uvoza. Osim toga, tvrdili su da prelazak na uvozni PET u bliskoj budućnosti nije njihova želja i da nije moguć posebno zato što ugovori i politike nabave te postupak homologacije otežavaju promjene dobavljača PET-a za vlasnika velikih marki (daljnjih korisnika). Treba napomenuti da, na temelju nalaza ispitnog postupka, industrija Unije i dalje je gubila udio na tržištu u korist uvoza tijekom promatranog razdoblja; to pokazuje, s jedne strane da industrija Unije nije zaštićena od učinaka uvoza i, s druge strane da prelazak na uvoz nije hipotetski već da se stvarno već događa. Argumente je stoga bilo potrebno odbaciti.
(208)
Nakon objave neke su stranke ponovile tvrdnju da je industrija Unije zaštićena od moguće konkurencija uvoza zbog svoje strukture. Prvo, u pogledu tvrdnje o prevladavajućem položaju jedne proizvodne grupacije na tržištu Unije koja kontrolira pet proizvođača, napominje se da je tržište Unije otvoreno s drugih osam proizvođača koji posluju izvan grupacije i rastućom konkurencijom iz uvoza iz trećih zemalja, s ili bez mjera. Drugo, koncentracija je tipična za ovu vrstu poslovanja na temelju robnog proizvoda koje se oslanja na ekonomiju razmjera radi konkurentnosti. Treće, na tržištu Unije nije pronađeno postojanje cjenovnog lidera. Konačno, stranke ponavljaju da utjecaj uvoza iz dotične tri zemlje u kontekstu okomite integracije nekih proizvođača Unije s industrijom ambalaže kao i s proizvođačima PTA nije analiziran. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (205) ni analizirani su ti aspekti i utvrđeno je da oni nisu opravdani. Osim toga, provjera trgovačkih društava iz okomite integracije s proizvođačima sirovine potvrdila je da nema komparativne prednosti jer se prijenosi obavljaju po tržišnim cijenama. Na temelju navedenog tvrdnja da bi industrija Unije bila zaštićena od konkurencije je odbačena.
(209)
I na kraju, neke su stranke tvrdile da nema elemenata koji podupiru zaključak da indijski izvozni kapaciteti mogu ciljati na tržište Unije po „niskim cijenama” s obzirom da i. domaća potražnja u Indiji raste i očekuje se da će nastaviti rasti; ii. postoje veće količine PET-a od domaće potrošnje, ali konkurencija na izvoznim tržištima nije dovela do izvoza po neuobičajeno niskim cijenama; iii. rast proizvodnih kapaciteta u Aziji odgovara na rast očekivane svjetske potražnje. Treba napomenuti da nalazi u ovom ispitnom postupku pokazuju da očekivani rast kapaciteta pokazuje sve veći rast dodatnih proizvodnih kapaciteta u odnosu na domaću potražnju. Osim toga, indijske cijene na trećim tržištima bile su niže u usporedbi s indijskim izvoznim cijenama u Uniju. Na temelju nalaza opisanih u gornjim uvodnim izjavama od (189) do (199) vjerojatno je da će cilj subvencioniranog indijskog uvoza biti u znatnim količinama i ispod prosječne cijene industrije Unije ako se dozvoli da kompenzacijske mjere isteku. Iz tog je razloga argumente stranaka potrebno odbaciti.
8. Zaključak o ponavljanju štete
(210)
Na temelju navedenog zaključuje se kako je vjerojatno da bi znatne količine subvencioniranog uvoza iz Indije mogle biti preusmjerena u Uniju ako se ukinu kompenzacijske mjere. Zahvaljujući kontinuiranom subvencioniranju, cijene uvoza bi vjerojatno snizile cijene industrije Unije. Cijene tog uvoza bi isto tako vjerojatno dalje padale ako bi indijski proizvođači izvoznici pokušali povećati svoje tržišne udjele. To bi najvjerojatnije imalo za posljedicu jačanje pritiska na cijene industrije Unije s očekivanim negativnim učinkom na njezino stanje.
(211)
Tijekom promatranog razdoblja stanje industrije Unije se popravilo, posebno u smislu produktivnosti i iskorištenosti kapaciteta kao i marže profite što je postignuto tijekom RRIP na razini gotovo jednako ciljanom profitu utvrđenom u početnom ispitnom postupku. Može se stoga zaključiti da industrija Unije, iako je još uvijek krhka, nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RRIP-a. Međutim, s obzirom na moguć znatan rast subvencioniranog uvoza iz Indije, koji bi mogao sniziti prodajne cijene industrije Unije, zaključuje se da bi se situacija vrlo vjerojatno pogoršala i da bi se ponovila materijalna šteta da se dozvoli istjecanje mjera.
G. INTERES UNIJE
(212)
U skladu s člankom 31. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Određivanje interesa Unije bilo je utemeljeno na procjeni različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane stranke imale su mogućnost iznijeti svoje mišljenje u skladu s člankom 31. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(213)
Potrebno je podsjetiti da se smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije kako u početnom ispitnom postupku tako i u zadnjoj reviziji nakon isteka mjera. Nadalje, zadnja revizija nakon isteka mjera analizirana je u situaciji kada su mjere već bile na snazi i stoga je ocjena uzela u obzir nepravovremeni negativan učinak mjera na dotične stranke.
(214)
Na toj je osnovi ispitano postoji li bilo kakav neispitan razlog, unatoč zaključcima o nastavku subvencioniranja i vjerojatnosti ponavljanja štete, koji bi doveo do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije u ovom posebnom slučaju.
1. Interes industrije Unije
(215)
Nastavak kompenzacijskih mjera na uvoz iz Indije pomogao bi industriji Unije u nastavku tekućeg restrukturiranja i povećao bi ekonomsko stanje koje se tek nedavno popravilo, pomogao bi da industrija Unije ne bude izložena velikim količinama subvencioniranog uvoza iz Indije koji Industrija Unije ne bi mogla podnijeti. Industrija Unije nastavila bi stoga ostvarivati korist od zadržavanja sadašnjih kompenzacijskih mjera.
(216)
Sukladno tome, zaključeno je da bi zadržavanje kompenzacijskih mjera protiv Indije bilo u interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznika u Uniji
(217)
Nijedan od nepovezanih uvoznika nije surađivao u ovom reviziji. Unatoč mjerama na snazi uvoz iz Indije se nastavio te je postao gotovo dvostruko veći tijekom promatranog razdoblja.
(218)
Na raspolaganju su bili i uvozi iz ostalih trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere a koji su postigli značajan udio na tržištu tijekom RRIP-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu (149)) Iako su u primjeni bile mjere, uvoznici su imali pristup alternativnim izvorima nabave.
(219)
Uzimajući u obzir da ne postoje dokazi koji bi uvjerili da su mjere na snazi znatno utjecale na uvoznike zaključuje se da nastavak mjera neće biti protivan interesu uvoznika iz Unije.
3. Interes dobavljača sirovina u Uniji
(220)
Sirovina za proizvodnju dotičnog proizvoda je PTA/MEG. Dva od pet poznatih dobavljača sirovine (jedan dobavljač PTA i jedan dobavljač MEG) surađivali su u ispitnom postupku dostavljanjem odgovora na upitnik. Oba dobavljača sirovine izrazila su potporu nastavku primjene mjera.
(221)
Ispitni je postupak pokazao da proizvođač PTA predstavlja značajan dio kupovine PTA proizvođača Unije iz uzorka tijekom RRIP-a. S obzirom da se PTA ne koristi u Uniji osim za proizvodnju PET-a razumno je pretpostaviti da proizvođači PTA u velikoj mjeri ovise o industriji PET-a.
(222)
U vezi dobavljača MEG-a koji je surađivao, MEG je predstavljao relativno mali dio njegovog ukupnog prometa tijekom RRIP-a. MEG se ne primjenjuje jedino i najviše za PET i proizvođači MEG-a su manje ovisni o stanju industrije PET-a. Sukladno tomu smatra se da bi nastavak mjera protiv subvencioniranog uvoza PET-a iz Indije imao pozitivan, iako vjerojatno ograničen, utjecaj na dobavljače MEG-a.
(223)
Navodno da dobavljači sirovine ne ovise o proizvođačima PET-a iz Unije, posebno, kako su tvrdili da dva od četiri proizvođača Unije iz uzorka u stvari uvoze sirovine.
(224)
Ispitni je postupak pokazao u odnosu na ovu tvrdnju da je dominantni uvozni materijal MEG koji se može imati i ostale primjene osim PET-a. Nisu prikupljene indikacije koje bi pokazale da veći od zanemarivog uvoza PTA u Uniju. Stoga ova tvrdnja ne utječe na donesene zaključke u vezi ovisnosti proizvođača PTA na proizvodnju PET-a u Uniji.
(225)
Sukladno tomu, smatra se da bi se nastavkom mjera protiv subvencioniranog uvoza PET-a iz Indije okoristili proizvođači PTA i, iako u manjoj mjeri, dobavljači MEG-a. Zato nastavak mjera protiv uvoza iz Indije ne bi bio protivan interesu dobavljača sirovine.
(226)
Nakon objave neke su stranke tvrdile da se PTA izvozi i da stoga proizvođači PTA-a ne ovise, kako su tvrdili, o industriji Unije. Dokaz koji bi potkrijepio ovu tvrdnju nije dostavljen. Stoga je argument stranaka odbačen kao neutemeljen.
(227)
Osim toga, ista je stranka tvrdila da ukidanje mjera ne bi imalo utjecaja na proizvođače PTA budući da korisnici koji su surađivali navodne ne bi prelazili na uvoz i nastavili bi dobavljati PET od industrije Unije. Razina potrošnje PTA u Uniji stoga će ostati ista. Na temelju nalaza ispitnog postupka industrija Unije nastavila je gubiti tržišni udio u korist uvoza tijekom promatranog razdoblja. To potvrđuje da prelazak na uvoz nije hipotetski (vidjeti gornju uvodnu izjavu (164)). Argument stranaka stoga se odbija.
4. Interes industrije recikliranja PET-a u Uniji
(228)
Industrija Unije tvrdila je da stanje industrije recikliranja ovisi o održivoj cijeni nerecikliranog PET-a na tržištu Unije. Njihova je tvrdnja bila potkrijepljena novinskim člankom jednog udruženja za recikliranje plastike iz Europe prema kojem bi potencijalno ukidanje mjera na nereciklirani PET moglo pogoršati stanje industrije recikliranja.
(229)
Neke zainteresirane stranke osporile su da situacija industrije recikliranja ovisi o održivoj cijeni nerecikliranog PET-a na tržištu Unije tvrdeći da cijene nerecikliranog i recikliranog PET-a nisu vezane. Tvrdili su da se reciklirani PET koristi uglavnom za proizvodnju poliesterskog vlakna stoga se ne može biti povezan za kretanjem cijena nerecikliranog PET-a. Osim toga, primijećeno je da punjači boca koriste jedino reciklirani PET i da stoga industrija ne ovisi o proizvođačima PET-a. I konačno primijećeno je i da industrija recikliranja nije istupila kao zainteresirana stranka u ovom ispitnom postupku.
(230)
Budući da industrija recikliranja nije istupila u ovom ispitnom postupku nije bilo moguće provjeriti nijedan od gornjih navoda prema stvarnim podacima. Smatra se stoga da mjere koje su na snazi ne bi općenito trebale biti protivne interesu industrije recikliranja u Uniji.
5. Interes korisnika
(231)
Dotični proizvod uglavnom se koristi za proizvodnju boca za vodu i ostala negazirana pića. Upotreba za proizvodnju druge ambalaže (hrana, papir itd.) je relativno ograničena. Boce od PET-a proizvode se u dvije faze: i. prvo se izrađuje pripravak injekcijom PET-a u kalup i ii. nakon toga se pripravak zagrijava i puše u bocu. Izrada boca može biti integrirani postupak (to jest isto trgovačko društvo kupuje PET, proizvodi pripravak i puše boce) ili postupak može biti ograničen na drugu fazu (puhanje boce iz pripravka). Pripravci se mogu relativno lako prevoziti jer su mali i gusti dok su prazne boce nestabilne i vrlo skupe za prijevoz zbog veličine.
(232)
Na toj su se osnovi uspostavile dvije glavne grupacije daljnjih korisnika za ispitivanje utjecaja mjera koje su na snazi. i. konvertori i/ili proizvođači boca, koji konvertiraju granulate od PET-a u pripravke (ili boce) i prodaju ih za daljnji postupak; i ii. punionice, koje pune (i pušu) boce iz pripravka; ta grupacija predstavlja uglavnom proizvođače mineralne vode i bezalkoholnih pića. Punionice su obično uključene u poslovanje s PET-om bilo putem integrirane proizvodnje boca ili putem ugovora o preradi s konverterima podugovarateljima i/ili proizvođačima boca za koje pregovaraju cijenu PET-a s proizvođačem (soft tolling) ili čak kupuju PET za svoje vlastite boce (hard tolling).
(233)
Sedamnaest korisnika (pet konvertora i dvanaest punionica) surađivalo je u ispitnom postupku i dostavilo informacije prikupljene u upitniku. Konvertori koji su surađivali u ispitnom postupku predstavljaju 22,7 %, a punionice 13 % ukupne potrošnje PET-a u Uniji. Odgovori proizvođača boca dolaze iz različitih podružnica multinacionalnih kompanija (poznati kao vlasnici marki).
(234)
Utvrđeno je da su korisnici koji su surađivali u ispitnom postupku nabavljali PET uglavnom od proizvođača Unije, a samo mali dio je nabavljao iz uvoza. Uvoznici iz Indije predstavljali su oko polovicu tog uvoza, i stoga minimalni udio nabavljenog PET-a. Međutim, na raspolaganju su bili i uvozi iz ostalih trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere, a koji su postigli značajan udio na tržištu tijekom RRIP-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu (149)) Iako su u primjeni bile mjere, korisnici su imali pristup alternativnim izvorima nabave.
6. Argumenti korisnika industrije
(235)
Korisnici su tvrdili da su značajno pogođeni znatnim rastom cijene PET-a zadnjih godina što se nije moglo prenijeti na maloprodaju i potrošače u postojećeg gospodarskom okruženju. Tvrdilo se da je rast cijene bio rezultat akumulirane primjene trgovinskih zaštitnih mjera tijekom godina koje su štitile proizvođače Unije od konkurencije iz uvoza u vrijeme kada je industrija PET-a u Uniji postala više koncentrirana i integrirana. Zbog toga, korisnici su tvrdili da su mjere koje su na snazi, putem njihov navodnog učinka na cijenu PET-a, odgovorne za smanjenje zaposlenosti u daljnjoj preradi, ispitivanju i razvoju kao i konkurentnosti na izvoznim tržištima, a koji je imao još veći utjecaj na MSP. Tvrdili su također i da je gubitak zaposlenosti zbog mjera koje su na snazi bio veći od broja trenutno zaposlenih u industriji PET-a u Uniji.
6.1 Osjetljivost cijene i struktura troška korisnika
(236)
Što se tiče osjetljivosti konvertora na cijenu PET-a, utvrđeno je da PET predstavlja oko 80 % ukupnih troškova. PET se stoga smatra kritičnim dijelom troška za ovu vrstu djelatnosti. Osim toga, utvrđeno je da je industrija konvertora dosta fragmentirana s relativno slabom pregovaračkom pozicijom u odnosu na velike punionice i naslijeđene strukturne probleme tipične za industriju temeljenu na proizvodu. Zbog toga je taj sektor pokazivao sve veću tendenciju prema vertikalnoj integraciji s punionicama i korištenju ugovora o ustupanju na temelju kojih su im zagarantirane naknade za konvertiranje, a cijene PET-a se kasnije pregovaraju i plaćaju ih punionice. Procjenjuje se da značajan dio nabave PET-a na tržištu Unije izravno kontroliraju velike punionice. Budući da ugovori za pripravke često sadrže mehanizme kojima se kontrolira fluktuacija cijena PET-a, konvertori su sve češće neutralni u odnosu na kretanja cijena PET-a.
(237)
Nakon objave neki su korisnici osporili zaključak o većem korištenju ustupanja poslova i formula cijene. Informacije iz predmeta potvrdile su postojanje tih trendova. Tvrdnja je stoga odbijena.
(238)
Tvrdilo se da mjere koje su na snazi ne bi nanosile štetu konvertorima ako bi se slične mjere primjenjivale na uvoz pripravaka u Uniju. Tvrdili su da u područjima uz granicu Unije s trećim zemljama, u kojima nema mjera protiv uvoza PET-a iz Indije postoji trend preseljenja proizvodnje pripravaka i njihovog uvoza bez kompenzacijskih mjera na PET u Uniju. Priznaje se da u neku ruku postoji ekonomska opravdanost za ovaj proces. Međutim, s obzirom na troškove prijevoza, vjerojatnost za preseljenje bi mogla postojati samo u okvirima ograničenih udaljenosti. Općenito, tvrdnja o negativnom utjecaju dotičnih mjera na neke konvertore smatrala se stoga samo marginalnom.
(239)
Što se tiče utjecaja cijene PET-a na punionice, na temelju iznesenih podataka, procjenjuje se da PET predstavlja ponderiranu prosječnu osnovu od 9 % od ukupnih troškova bezalkoholnih pića u bocama i 12 % ukupnih troškova mineralne vode u bocama. To pokazuje da PET nije glavna komponenta troška za punionice.
(240)
Nadalje, u ispitnom je postupku utvrđeno da punionice preferiraju PET, ali ne i da on predstavlja isključivi materijal za ambalažu. Proizvodi od PET-a predstavljaju 75 % prometa punionica vode i 50 % prometa proizvođača bezalkoholnih pića. Nadalje, ispitni je postupak pokazao da se ugovori između velikih punionica (vlasnika marki) i proizvođača PET-a temelje na formuli kojom se cijena prilagođava kako bi odražavala kretanja cijena sirovina za PET. Time se potvrđuje da velike, i stoga najreprezentativnije punionice, imaju moć u pregovorima marže konverzije proizvođača PET-a.
(241)
Nakon objave neki su korisnici ponovili svoje argumente da je PET osnovna komponenta cijene za konvertore, bezalkoholna pića i industriju vode i da su nalazi o tome netočni te da se ne temelje na iznesenim podacima. Napominje se da je situacija u vezi konvertora zasebno analizirana i da ta primjedba u njihovom slučaju nije osnovana (vidjeti gornju uvodnu izjavu (236)) Što se tiče ocjene stanja punionica, potvrđuje se da su odnosi troškova utvrđeni u ispitnom postupku bazirani na podacima koje su dostavile punionice koje su surađivale, a prema metodologiji koja je bila na raspolaganju svim strankama. Utvrđene odnosi troškova u skladu su s nalazima prethodnih ispitnih postupaka u vezi istog dotičnog proizvoda (14). Tvrdnje stranaka smatrale su se stoga neopravdanima.
(242)
Nakon objave neki su korisnici tvrdili da se bit specifičnih podataka trgovačkog društva i informacija koje su ona dostavila ne odražava u analizi interesa Unije. Potvrđuje se da su podaci korišteni na način na koji su o njima izvijestili korisnici u odgovorima na upitnik. Metoda izračuna bila je na raspolaganju svim dotičnim strankama. Na toj je osnovi ova tvrdnja odbačena.
(243)
U ispitnom je postupku utvrđeno i da, na temelju očekivanog i/ili željenog pada cijena PET-a kako su ocijenile same punionice, ako bi mjere rezultirale zanemarivim sniženjem cijene za punionice. Na temelju tih procjena pada cijena PET-a i uspostavljenom odnosu troškova, izračunano je da je odgovarajuće sniženje troškova u rasponu od 0,3 % - 0,7 % ukupnih troškova za aktivnosti punionica vezane uz PET.
(244)
Nakon objave neki su korisnici osporili ovaj zaključak tvrdeći da bi sve uštede na troškovima bile značajne. Neki su korisnici dostavili nove procjene u podnescima bez da su dostavili nove dokaze. Naglašava se da su očekivane uštede hipotetske, a kako su i sami priznali neki od korisnika. Što se tiče konvertora, oni nisu dostavili za ovaj segment podatke o očekivanim uštedama. Što se tiče punionica, smatra se da, ako bi se stvarno došlo do smanjenja cijena PET-a, u smislu strukture troškova za punionice, uštede od 0,3 & - 0,7 % od ukupnih troškova ne mogu se smatrati „značajnima”. Kako nisu dostavljeni novi dokazi, tvrdnja je odbačena kao neosnovana.
(245)
Tvrdilo se i da neki proizvođači vode u bocama imaju svoje unutarnje osjetljivosti koje proizlaze iz zahtjeva propisa za izvorsku vodu koja se mora puniti na izvoru i s obzirom na ograničene količine vađenja. U tom sektoru uglavnom posluju MSP-a što ima utjecaj na strukturu cijene dotičnih trgovačkih društava. Uočene su i različite razine cijene finalnih proizvoda u državama članicama ovisno o kupovnoj moći domaćeg stanovništva. Na toj se osnovi smatralo da bi utjecaj mogućeg pada cijena PET-a, ako se mjere ukinu, bio izraženiji za taj dio industrije punjenja.
6.2 Navodne premije i profiti industrije Unije
(246)
Neke su stranke navodile postojanje premijskih cijena i premijskih marži koje su prakticirali proizvođači PET-a u Uniji, tvrdeći da bi to bio uzrok porasta cijena u 2011. Tvrdnju su potkrijepili i usporedbom cijena PET-a i marži za sirovine u Uniji sa stanjem na azijskom tržištu i tržištu SAD-a. Tvrdili su da je ta situacija rezultat akumulacije trgovinskih pravnih lijekova.
(247)
Treba napomenuti da je rast cijena PET-a 2011. kao i pad 2009. bio globalni fenomen koji je pokrenuo evoluciju cijene sirovina (vidjeti uvodnu izjavu (155)). Podaci koje su dostavile stranke sustavno pokazuju vrlo blisku korelaciju između evolucije cijena PET-a u Europi, Aziji i SAD-u. Međutim, nema stvarnih razlika u cijenama PET-a u svijetu što je vezano za različite razloge, posebno specifičnu strukturu troška u svakoj regiji. Što se tiče argumenta o postojanju premijske marže u Uniji napominje se da čak i u iznimnim okolnostima u kasnim 2010. i početkom 2011. industrija Unije je jedva dostigla profitabilnost koja se može smatrati razumnom za tu vrstu industrije. Nije utvrđeno postojanje premijskog profita. Argument o postojanju „premijskih” cijena i „premijskih” marži na PET u Uniji do kojih dolazi zbog postojanja ovih mjera stoga treba odbaciti.
(248)
Nakon objave neke su stranke ponovile svoj argument da su cijene u Uniji neopravdano visoke što odražava utjecaj akumulacije antidampinških mjera koje djeluju na tržištu uz koncentraciju među proizvođačima Unije, vertikalnu integraciju i ograničenu proizvodnju koja ne može zadovoljiti potrošnju. Tvrdilo se i da podaci o cijeni pokazuju da više cijene u Uniji ne odražavaju više troškove sirovine. Napominje se da su argumenti o koncentraciji, vertikalnoj integraciji i proizvodnim kapacitetima industrije Unije izneseni u uvodnim izjavama (207) i (259). Što se tiče utjecaja ovih čimbenika na cijenu PET-a u Uniji, podsjeća se da na kretanje cijena PET-a utječe cijena sirovine koja sudjeluje s gotovo 90 % troška PET-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu (173). Rast cijena PET u 2010/2011 bio je svjetski fenomen (vidjeti gornju uvodnu izjavu (172). Tvrdnje stranaka stoga su neosnovane.
(249)
Što se tiče argumenta o razlici između cijene PET-a u Uniji i cijena u Aziji i SAD-u, i osim nalaza koji su već navedeni u gornjoj uvodnoj izjavi (244), utvrđeno je da je razlika u cijeni između tržišta SAD-a i Unije volatilna i gotovo umjerena. Cijene Unije nisu bile sustavno više kako se tvrdilo. Tržište Unije i Azije, utvrđeno je, znatno se razlikuju u smislu strukture troška povezane s posebno veličinom tržišta i ekonomije razmjera, pristupa sirovinama i kapacitetu. Zato usporedba prosječnih cijena na ta dva tržišta nije bila beznačajna. Argument stranaka stoga se smatrao neosnovanim.
(250)
Neke su stranke tvrdile i da cijene u Uniji odražavaju veće marže od troška sirovina u usporedbi s SAD-om ili Azijom. Usporedba marži slijedi istu logiku kao usporedba cijena na različitim regionalnim tržištima uz razliku da varijacije cijena sirovina na različitim regionalnim tržištima treba uzeti u obzir. Međutim, postojanje strukturnih razlika između tržišta može opravdati razliku u naknadi na konverziju. Izvanredni profiti industrije Unije na prelasku 2010./2011. objašnjeni su u gornjoj uvodnoj izjavi (179). U nijednoj od situacija nije utvrđeno da mjere imaju utjecaja. Argument stranaka stoga se odbija.
(251)
Iste su stranke tvrdile i da najveći proizvođač Unije naplaćuje više cijene u Uniji od ostalih tržišta i da je zabilježio više prihode 2010. u Uniji nego drugdje. U tom kontekstu smatra se ekonomski opravdanim da bi transnacionalna kompanija mogla imati različite strukture troškova i stoga različite cijene na različitim regionalnim tržištima. Izvanredni profiti industrije na prelasku 2010./2011. objašnjeni su u gornjoj uvodnoj izjavi (179). Na toj je osnovi argument odbačen.
6.3 Ekonomska situacija korisnika i utjecaj mjera
(252)
Daljnje su tvrdnje iznesene u vezi pogoršanja ekonomske situacije industrije korisnika kao što su zatvaranje pogona i smanjenje zaposlenosti. Navodno je to bio rezultat rasta cijene PET-a. Osim toga, tvrdilo se da konkurentnost vodećih europskih marki erodira jer je njihov izvoz u treće zemlje u izravnoj konkurenciji s proizvodima u bocama koje koriste PET po međunarodnim cijenama.
(253)
Treba napomenuti da na temelju informacija koje su dostavili korisnici koji su surađivali, segment korisnika nije proizvodio gubitke čak ni kad je padala opća razina profitabilnosti tijekom RRIP-a. Marža profita industrije korisnika utvrđena na temelju odgovora na upitnik prema metodi koja je bila na raspolaganju svim strankama, na sličnoj je razini kao profitabilnost utvrđena za industriju Unije tijekom RRIP-a. Dva provjerena trgovačka društva (punionice) obavijestila su o daljnjem proširenju obujma proizvodnje i rastu profitabilnosti tijekom promatranog razdoblja. Utvrđeno je da su neki konvertori poslovali s malim maržama, u nekim su se čak slučajevima suočavali sa strukturnim i financijskim poteškoćama. Međutim nije se mogla utvrditi izravna veza s mjerama koje su na snazi u tom pogledu. Slično tome, određeni pad ekonomske situacije punionica bio je u vezi s istiskivanjem niskom cijenom iz 2011. naglim rastom cijene PET-a koja se mogla prenijeti na maloprodaju u trenutnoj gospodarskoj recesiji. Međutim, iako je utvrđeno da se stanje industrije korisnika pogoršalo u određenoj mjeri 2011., nije utvrđena veza između pada i postojanja mjera, posebno s obzirom da su mjere bile na snazi od 2000.
(254)
Nakon objave neke se stranke nisu složile sa zaključkom da industrija korisnika ne proizvodi gubitke. Stranke su tvrdile i da su profitne marže korisnika niže od marži industrije Unije. Što se tiče procjene profitabilnosti industrije korisnika, informacije prikupljene od korisnika koji su surađivali u ispitnom postupku bile su protivne toj tvrdnju. Metoda izračuna bila je na raspolaganju svim strankama. Iako su neki korisnici koji su surađivali u ispitnom postupku mogli proizvoditi gubitke, utvrđeno je da je industrija korisnika općenito profitabilna. U svakom slučaju ako se utvrdi da je rast cijena PET-a faktor koji utječe na profitabilnost korisnika nije dokazana veza između mjera i profitabilnosti trgovačkih društava iz postupka. Što se tiče usporedbe marže profita korisnika i industrije Unije, ta tvrdnja nije potkrijepljena. Radi volatilne naravi profitabilnosti industrije Unije (vidjeti gornje uvodne izjave (176) do (179)), usporedba ovih dvaju segmenata nije se mogla smatrati relevantnom za zaključak. U svakom slučaju, oba su segmenta pokazala slične razine profitabilnosti tijekom RRIP-a (vidjeti uvodnu izjave (253)). U tom smislu odbačene su primjedbe stranaka kao nepotkrijepljene.
(255)
Što se tiče navodne erozije konkurentnosti izvoza proizvođača mineralne vode/bezalkoholnih pića u bocama u Uniji, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena niti je dokazana veza s postojanjem mjera u tom kontekstu.
(256)
Nakon objave stranke su ponovile da je rast cijena PET-a imao negativan utjecaj na konkurentnost izvoza vode u bocama. Potvrđuje se da rast cijene PET-a, među ostalim, može imati negativan utjecaj na konkurentnost izvoza vode u bocama. Međutim, kako nije otkriveno postoji veze između rasta cijene PET-a i mjera, a kako cijene PET-a prije svega proizlaze iz cijena sirovine tvrdnja da utjecaj mjera na eroziju konkurentnosti je odbačena.
(257)
Konačno, što se tiče tvrdnje o utjecaju mjera na zaposlenost, ispitni je postupak pokazao da je provjereni gubitak zaposlenosti industrije korisnika povezan uglavnom s većom produktivnosti i učinkovitosti i da je dijelom vezan za privremeno smanjenje osoblja.
(258)
Nakon objave neke su stranke osporile ovaj nalaz na temelju toga da on ne odgovara situaciji u cijelom sektoru. Osim nalaza opisanih u gornjoj uvodnoj izjavi (254), napominje se je ukupni broj zaposlenih o kojem su izvijestili konvertori znatno porastao i nijedan od njih nije izvijestio o gubitku zaposlenosti. Punionice su tvrdile da je gubitak zaposlenosti rezultati rasta cijene PET-a. Međutim kako je rast cijene PET-a svjetski fenomen nije utvrđena veza između gubitka zaposlenosti i mjera. Nadalje, 90 % gubitka zaposlenosti o kojima su izvijestili korisnici u odgovorima na upitnik koncentrirano je na tri trgovačka društva. Jedan od njih, provjereni korisnik koji predstavlja značajan dio prijavljenih gubitaka zaposlenosti znatno je povisio obujam tijekom promatranog razdoblja i zato su ti gubici povezani s većom produktivnošću. Što se tiče preostalih dvaju trgovačkih društava, utvrđeno je da su njihove profitabilne marže među najvišima od stranaka koje su surađivale u ispitnom postupku u njihovom segmentu i iznad ciljanog profita industrije Unije u ovom slučaju. Tvrdnje su stoga odbačene.
6.4 Ostali argumenti
(259)
Nakon objave neke su stranke tvrdile da proizvođači Unije nemaju dovoljno kapaciteta kako bi zadovoljili postojeću potražnju. Napominje se da je industrija Unije poslovala na 86 % svojih proizvodnih kapaciteta tijekom RRIP-a i da ima dovoljnu rezervu kapaciteta kako bi pokrila ukupnu domaću potrošnju PET-a. Osim toga, uvozi iz drugih zemalja s ili bez mjera i dalje postoje i imaju sve veću tendenciju. Postojeće su mjere istekle u slučaju Južne Koreje te su ukinute na uvoze dotičnog proizvoda iz Malezije i Indonezije. Osim toga, industrija recikliranja PET-a može predstavljati daljnji izvoz PET-a koji bi mogao zadovoljiti potražnju Unije za PET-om. Iz tog razloga, navodni problemi s kojima se susreću korisnici zbog navodno nedovoljne proizvodnje u Uniji ne smatraju se potkrijepljenima.
(260)
Nakon objave neki su korisnici tvrdili da analiza nije obradila pitanje štetnog utjecaja akumulacije mjera na dotični proizvod u ovoj reviziji. U odgovoru na taj argument napominje se da kompenzacijske mjere jednostavno ispravljaju štetne učinke uspostavljenog subvencioniranja. Postojanje „akumuliranog” učinka nije potvrđeno. Nasuprot tome, usprkos mjerama koje su na snazi uvoz iz zemalja s mjerama se nastavlja, a obujam tog uvoza čak je i narastao tijekom promatranog razdoblja. Uvoz iz zemalja bez mjera na raspolaganju je s trendom rasta i u značajnim količinama. Argument stranaka stoga je odbijen.
7. Zaključak o interesu Unije
(261)
Zaključno, očekuje se da bi produženje kompenzacijskih mjera na uvoz iz Indije pružilo priliku industriji Unije za oporavak i stabilizaciju ekonomske situacije nakon ulaganja i konsolidacije do koje je došlo proteklih godina.
(262)
Smatra se i da bi bolja ekonomska situacija industrije Unije mogla biti u interesu proizvođača PTA-a i, u manjoj mjeri proizvođača MEG-a u Uniji.
(263)
Ekonomska situacija nekih korisnika se pogoršala od zadnje revizije, posebno je utvrđeno da bi proizvođači manjih boca za vodu bili pogođeni, čini se, nedavnim rastom cijena PET-a, budući da oni, u sadašnjim gospodarskim okolnostima nisu u mogućnosti prebaciti ih na maloprodaju. Međutim, utvrđeno je da su izvanredna kretanja cijene i marže industrije Unije 2011. bili svjetski fenomen, do kojeg je, prije svega, došlo zbog rasta cijena sirovina. Zato se navodi o postojanju „premijskih” cijena i „premijskih” marži u vezi postojanja dotičnih mjera smatraju neutemeljenima. Istodobno tržište Unije nastavlja biti otvoreno tržište s postojećim alternativnim izvorima nabave iz ostalih trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere.
(264)
Na temelju ovoga nije utvrđena veza između rasta cijene PET-a i postojećih mjera. Utvrđeno je da je ekonomska situacija konvertora stabilna usprkos mjerama koje su na snazi. Utvrđeno je da je značaj PET-a u ukupnoj cijeni za punionice ograničen. Nadalje, nije utvrđena veza između fluktuacija cijene PET-a i mjera. Na tom je temelju utvrđeno da mjere nemaju nerazmjeran utjecaj na korisnike.
(265)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike ne može se jasno zaključiti da zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera nije u interesu Unije
H. KOMPENZACIJSKE MJERE
(266)
Sve su stranke obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo savjetovati zadržavanje postojećih mjera. Odobreno im je i razdoblje tijekom kojega su mogle podnijeti prigovor slijedom ove objave. Podnesci i primjedbe su primjereno uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(267)
Na temelju gornje analize kompenzacijske mjere koje se mogu primijeniti na uvoz PET-a podrijetlom iz Indije trebaju se zadržati u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe. Podsjeća se da se te mjere sastoje od specifičnih carina.
(268)
Stope kompenzacijskih pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz dotičnog proizvoda koji su proizvela ta trgovačka društva i specifične u njemu navedene pravne osobe. Uvozi dotičnog proizvoda koje je proizvelo bilo koje drugo trgovačko društva koje nije izričito navedeno u članku 1. stavku 2. ove Uredbe s imenom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koja su izričito navedena, ne mogu koristiti te stope te se na njih primjenjuju stope pristojbe koje se primjenjuju na „sva druga trgovačka društva”.
(269)
Sve zahtjeve za primjenu ovih pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe (na primjer nakon promjene imena subjekta ili nakon uspostavljanja nove proizvodnje ili prodajnih subjekata) treba odmah dostaviti Komisiji zajedno s cjelokupnom relevantnom informacijom, posebno sve promjene djelatnosti trgovačkog društva povezane s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, promjenom imena ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Ako je potrebno, Uredba će nakon toga biti izmijenjena ažuriranjem popisa trgovačkih društava koja koriste pojedinačne stope carine.
(270)
Kako bi se osigurala ispravna primjena kompenzacijskih pristojbi, razina preostale carine ne treba se primjenjivati samo na izvoznike koji nisu surađivali već se treba primjenjivati i na trgovačka društva koja nisu imala nikakav izvoz tijekom RRIP-a. Međutim, potonja trgovačka društva su pozvana, ako zadovolje uvjete članka 20. Osnovne uredbe, podnijeti zahtjev za revizijom prema tom članku, kako bi se njihovo stanje pojedinačno ispitalo,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Ovim se uvodi konačna kompenzacijska pristojba na uvoz polietilen tereftatala s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema normi Međunarodne organizacije za normizaciju1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 39 076 020 podrijetlom iz Indije.
2. Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Kompenzacijska pristojba
(EUR/toni)
Dodatni TARIC broj
Indija
Reliance Industries Limited
90,4
A181
Indija
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indija
Senpet Ltd
22,0
A183
Indija
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indija
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
106,5
A585
Indija
Sva ostala trgovačka društva
69,4
A999
3. U slučajevima kada je roba oštećena prije stavljanja u slobodni promet i stoga je stvarno plaćena ili naplativa cijena određena za utvrđivanje carinske vrijednosti sukladno članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. koja propisuje odredbe za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (15), iznos kompenzacijske pristojbe, izračunan na temelju gornjih iznosa, snižava se za postotak koji odgovara određenoj stvarno plaćenoj ili naplativoj cijeni.
4. Neovisno o stavcima 1. i 2., konačne kompenzacijske pristojbe ne primjenjuju se na uvoz pušten u slobodni promet u skladu s člankom 2.
5. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi o carinskim stopama.
Članak 2.
1. Uvoz je izuzet od kompenzacijske pristojbe člankom 1. pod uvjetom da je proizveden i izravni izvezen (to jest fakturiran i otpremljen) u trgovačko društvo koje posluje kao uvoznik u Uniji od strane trgovačkih društava čija se imena nalaze na popisu u Odluci 2000/745/EZ, s povremenim izmjenama, deklarirane u odgovarajući TARIC dodatni broj i da su zadovoljeni uvjeti iz stavka 2.
2. Nakon podnošenja zahtjeva za puštanje u slobodni promet, izuzimanje od pristojbi uvjetovano je podnošenjem valjanog računa o poslu carinskim tijelima dotične države članice koji izdaje trgovačko društvo izvoznik od kojeg se poslovi prihvaćaju i sadrži osnovne elemente navedene u Prilogu. Izuzeće od carine uvjetuje se, nadalje, činjenicom da robe, deklarirane i podnesene carinskim tijelima, točno odgovaraju opisu iz računa o preuzimanju obveze.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. svibnja 2013.