РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам
(2014/918/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 14, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
(1)
На 19 декември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антисубсидийно разследване по отношение на вноса в Съюза на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам („засегнатите държави“) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 4 ноември 2013 г. от Международния комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (CIRFS) („жалбоподателя“) от името на седем производители. Жалбоподателят е представлявал над 70 % от общото производство на Съюза на полиестерни щапелни влакна (ПЩВ). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
Преди започването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Китайската народна република (ПК), правителството на Индия (ПИ) и правителството на Виетнам (ПВ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на ПЩВ с произход от тези държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Съответните правителства бяха поканени на индивидуални консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение.
Китайска народна република (Китай)
(4)
ПК не прие предложението за консултации, като заяви, че е налице недоразумение относно датата на подаване на жалбата. Въпреки това ПК предостави коментари във връзка със съдържащите се в жалбата твърдения, че схемите не са подложени на изравнителни мерки.
Индия
(5)
ПИ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПИ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
Виетнам
(6)
ПВ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПВ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
1.2. ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, други известни производители от Съюза, известните производители износители и ПК, ПИ и ПВ, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(9)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, производители от Съюза и несвързани вносители, всички известни производители износители и несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своята дейност, свързана с ПЩВ по време на периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. Тази информация бе поискана съгласно член 27 от основния регламент с цел Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава. Бяха проведени консултации и с органите на Китай, Индия и Виетнам.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите и обема на производство на ПЩВ по време на разследвания период и като взе предвид географското разпределение. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза са представлявали 54 % от общото производство в Съюза на ПЩВ.
(11)
Комисията покани всички заинтересовани страни да изложат коментарите си по временната извадка. Такива коментари не бяха получени. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(13)
Осем несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията първоначално подбра извадка от три несвързани вносителя въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(14)
Един от включените в извадката вносители се оттегли от извадката, като уведоми Комисията, че няма да предостави отговор на въпросника. Впоследствие Комисията се отказа от изготвянето на извадка с оглед на ограничения брой оставащи (невключени в извадката) вносители, като всички бяха поканени да предоставят отговори на въпросника. Две дружества, които внасят и използват разглеждания продукт, заявиха, че не желаят да съдействат като вносители, а като ползватели. От останалите пет несвързани вносителя бяха получени четири отговора на въпросника.
Изготвяне на извадка от производители износители в Китай
(15)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Китай да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Китай към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(16)
Първоначално 23 производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от производителите износители/групите от производители износители и в съответствие с член 27 от основния регламент, Комисията първоначално предложи извадка от петте оказали съдействие производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период. Други двама китайски производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация на по-късен етап. Размерът на двамата китайски производители износители/групи от производители износители обаче не е от такова естество, че да промени извадката, дори те да бяха предоставили поисканата информация в срок.
(17)
Двамата китайски производители износители/групи от производители износители поискаха извадката да бъде изготвена въз основа на суровините, използвани за производството на ПЩВ. Във връзка с това те заявиха, че в извадката трябва да бъде включен същият брой производители на ПЩВ, използващи пречистена терефталова киселина/моноетилен гликол (ПТК/МЕГ), като броя на производителите на ПЩВ, използващи люспи от PET. Освен това те заявиха, че производствените процеси биват различни в зависимост от използваната суровина и че производителите, които използват различни суровини, не се конкурират на един и същ пазар. Освен това бе заявено, че производителите на ПЩВ, които не използват ПТК/МЕГ като суровини, не са се ползвали от доставката на ПТК/МЕГ на занижени цени, посочени в жалбата.
(18)
Комисията подбра извадката въз основа на най-големия обем на износа за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. При изготвянето на извадката бе взе предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Освен това бе посочено, че извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса.
(19)
Основаването на извадката единствено на вида на производствения процес би могло да предреши резултата от разследването, като се допусне, че подлежащи на изравнителни мерки субсидии ще бъдат установени само по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина ПТК/МЕГ, а не по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина люспи от PET. Освен това бе счетено, че подобни критерии за подбор биха били произволни, тъй като изготвената от равен брой дружества извадка не би била представителна от гледна точка на обема на износа за Съюза в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и поради тази причина искането бе отхвърлено.
(20)
Един от китайските производители износители/група от производители износители заяви, че извадката следва да се основава на стойността на износа, а не на обема на износа и поиска да бъде включен в извадката. Изготвянето на извадка въз основа на стойностите на износа не би довело до представителни и обективни резултати, тъй като цените могат да бъдат изкривени от субсидирането. Комисията подбра петте най-големи производители износители/групи от производители износители по отношение на обема, които представляват 53 % от общия обем на износа за Съюза от оказалите съдействие китайски износители. Това се счита за най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. Поради това искането бе отхвърлено.
(21)
Същата страна заяви, че суровината ѝ се е състояла изцяло от рециклирани текстилни отпадъци и тя не се е ползвала от никакви субсидии, които могат да бъдат свързани с употребата на ПТК/МЕГ. Тя отбеляза, че за нея не следва да се определя марж на субсидията, който е бил изчислен на базата на информация, отнасяща се до дружества, които са използвали като суровина ПТК/МЕГ. Както бе посочено в съображение 18 по-горе, при изготвянето на извадката се взема предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Поради това искането бе отхвърлено.
(22)
Предварителната извадка от пет производители износители, посочена в съображение 16, бе потвърдена за окончателна извадка.
(23)
След разгласяването жалбоподателят оспори приложената от Комисията методология за изготвяне на извадката. Той изрази съмнения относно представителността на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители, посочени в съображение 16 по-горе, по отношение на общото количество на ПЩВ, изнесено от Китай за Съюза. Освен това той счита, че извадка, изготвена от пет дружества, не е достатъчна с оглед на твърдяния брой от 150 производители на ПЩВ в Китай. В допълнение той заяви, че при изготвянето на извадката не е взето предвид географското разпределение на китайските производители и делът на китайските производители, които използват различни производствени процеси. На последно място, жалбоподателят изтъкна, че Комисията не е разгласила действителния обем на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски дружества, и дали обемът на производството е представителен за общия обем на ПЩВ, произведени в Китай.
(24)
Вносът на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители е представлявал 83 % от общия обем на китайския внос и нивото на съдействие бе счетено за високо. Както бе посочено в съображение 16, Комисията подбра извадка от пет оказали съдействие при разследването производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27 от основния регламент. Въз основа на това извадката бе счетена за представителна. От избраните дружества бе поискано да попълнят пълния въпросник. Във всеки случай, производителите износители, които не са готови да окажат съдействие на разследването, не може да бъде избрани в извадката, тъй като Комисията се стреми да прави констатации въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители износители чрез техните отговори на въпросника, които са проверявани на място.
(25)
По отношение на подбора на извадка от производители износители с оглед на тяхното географско разпределение в Китай, жалбоподателят не подкрепи твърдението си. По-специално жалбоподателят не обясни защо извадка, изготвена въз основа на критерия за географско разпределение, би била в съответствие с член 27 от основния регламент, който предвижда възможността за извадка въз основа на най-големия обем на износа.
(26)
Що се отнася до твърдението, че представителната извадка не е взела предвид дела на китайските производители, които използват различни производствени процеси, следва да се подчертае, че, както бе обяснено в съображение 18 по-горе, извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса. Освен това най-големите китайски износители използват ПТК/МЕГ за производството на ПЩВ за пазара на Съюза.
(27)
Освен това, макар жалбоподателят да се позовава по-скоро на производството, отколкото на износа за Съюза, следва да се отбележи, че не е необходимо Комисията да представи обема на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, тъй като целта на настоящата процедура е оценката на субсидирането по отношение на обема на ПЩВ, произведени в Китай и изнасяни за Съюза.
(28)
Поради това всички твърдения на жалбоподателя във връзка с методологията за изготвяне на извадката бяха отхвърлени.
Изготвяне на извадка от производители износители в Индия
(29)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Индия да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Индия към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(30)
Осем производители износители в Индия предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, и органите на Индия бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(31)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че в Индия има 17 производители на ПЩВ и постави под съмнение представителността на извадка от четирима производители износители. Комисията потвърждава, че извадката от четирима индийски производители износители е счетена за представителна, тъй като тя обхваща около 90 % от общия обем на индийския износ за Съюза през разследвания период.
Изготвяне на извадка от производители износители във Виетнам
(32)
Комисията поиска от всички известни производители износители във Виетнам да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Виетнам към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(33)
Петима производители износители във Виетнам предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката, но едно от тези дружества не е осъществявало експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Поради това Комисията реши да не разследва това дружество. С оглед на малкия брой на оставащите производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
(34)
След разгласяването жалбоподателят посочи, че за Виетнам бяха получени отговори на въпросника от трима от четиримата производители износители и че Комисията би трябвало да се опита да постигне същото покритие и за китайския и индийския износ. Комисията подчертава, че състоянието на промишлеността във Виетнам е било съвсем различно поради силно ограничения брой оказали съдействие производители износители (а именно 3) за разлика от значителния брой производители износители в Китай и Индия. Поради това е налице необходимост от изготвяне на извадка само в последните две държави. Комисията също така пояснява, че тримата оказали съдействие и разследвани виетнамски производители износители представляват над 99 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Виетнам в Съюза.
б) Индивидуално разглеждане
(35)
Трима производители износители/групи от производители износители в Китай поискаха индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Като се има предвид броят на исканията за индивидуално разглеждане и размерът на извадката от производители износители от Китай, разглеждането на тези искания би представлявало прекомерна тежест. Поради това тези искания бяха отхвърлени.
(36)
Един производител износител в Индия поиска индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Разглеждането на това искане бе прието. По-специално бе решено, че индивидуалното разглеждане в този конкретен случай не би представлявало прекомерна тежест и не би възпрепятствало навременното приключване на разследването.
в) Отговори на въпросника
(37)
Комисията изпрати въпросници на представителите на Китай (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ), представителите на Индия (включително специални въпросници за банките) и представителите на Виетнам (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ). Освен това Комисията изпрати въпросници до петимата включени в извадката производители износители в Китай, петима производители износители (четиримата включени в извадката производители износители и един невключен в извадката) в Индия, четирима производители износители във Виетнам, четирима производители от Съюза, петима несвързани вносители и 105 ползватели.
(38)
Що се отнася до Китай, отговори на въпросника бяха получени от ПК (Министерството на търговията) и петимата включени в извадката производители износители/групи от производители износители в Китай. Що се отнася до Индия, отговори на въпросника бяха получени от ПИ (Министерството на търговията и промишлеността), четиримата включени в извадката производители износители в Индия и индийския производител износител, който поиска индивидуално разглеждане. Що се отнася до Виетнам, отговори бяха получени от ПВ (Виетнамския орган за защита на конкуренцията, Министерството на промишлеността и търговията, както и редица банки). Един производител износител, който представлява много малък обем на износа за Съюза, прекрати своето съдействие и не отговори на въпросника. Отговори на въпросника бяха получени от останалите трима производители износители (двама от които принадлежат на една и съща група) във Виетнам. Освен това отговори на въпросника изпратиха и четиримата производители от Съюза, четирима несвързани вносители и дванадесет ползватели.
(39)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че се наблюдава липса на пропорционалност по отношение на броя на въпросниците, изпратени на включените в извадката производители от Съюза, от една страна, и на вносителите и ползвателите, от друга страна. На първо място, броят на въпросниците, изпратени на една група от стопански субекти (производители от Съюза, производители износители, вносители или ползватели) не е показателен за важността, която Комисията придава на съответното положение. Единствената цел е да се постигне необходимото ниво и количество информация, която да позволи най-добрия възможен анализ на субсидирането, вредата и интереса на Съюза.
(40)
По-конкретно, въпросници бяха изпратени на четиримата включени в извадката производители от Съюза, петимата включени в извадката китайски производители износители, петима индийски производители износители, четирима виетнамски производители износители, петима вносители и всички известни ползватели, които бяха заявили своя интерес. В член 27 от основния регламент на практика не се предвижда изготвяне на извадка от ползватели. Освен това натрупаният до момента опит от разследванията за търговска защита показва, че макар в някои случаи, въз основа на наличната информация, да може да се осъществи контакт с голям брой ползватели, обикновено само малък брой от тях са готови да предоставят отговор на въпросника. Поради това Комисията, и в този случай, положи активни усилия за намиране на съдействие от максимален брой ползватели.
г) Проверки на място
(41)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, произтичащата вреда и интереса на Съюза. В съответствие с член 26 от основния регламент проверки на място бяха извършени в следните държавни органи и финансови институции и дружества:
Правителство на Китай:
-
Министерство на търговията на КНР, Пекин, Китай
Правителство на Индия:
-
Министерство на търговията и промишлеността, Ню Делхи
Правителство на Виетнам:
-
Виетнамски орган за защита на конкуренцията, Министерство на промишлеността и търговията, Ханой
-
Министерство на финансите, Ханой (включително проверки на място в редица банки)
-
митнически органи на Thai Binh, Thai Binh City, провинция Thai Binh
Производители от Съюза:
-
Trevira GmbH, Bobingen, Германия
-
Wellman International Ltd., Kells, Ирландия
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Румъния
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Чешка република
Вносители:
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Обединено кралство
Ползватели:
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Германия
Производители износители в Китай:
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang
Производители износители в Индия:
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Mumbai
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai
Производители износители във Виетнам:
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong City
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province и Hop Than Co. Ltd., Thai Binh City, Thai Binh Province (заедно наричани „групата Thai Binh“).
(42)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че повечето китайски производители са регионално концентрирани в югоизточната част на крайбрежните провинции Jiangsu и Zhejiang и нито една от петте проверки на място не е била проведена в някоя от тези две провинции. В тази връзка следва да се отбележи, че Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co и Jiangsu Huaxicun Co са разположени в провинция Jiangsu, а Zhejiang Anshun Pettechs Fibre е разположено в провинция Zhejiang. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(43)
Освен това жалбоподателят заяви, че двама големи китайски производители, от гледна точка на производствения капацитет, не са включени в извадката. В тази връзка се припомня, че, както бе посочено в съображения 16 и 18 по-горе, Комисията подбра извадката въз основа на обема на износа за Съюза и избра петимата най-големи износители/групи от производители износители за Съюза в съответствие с член 27 от основния регламент. Сам по себе си фактът, че в Китай има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката.
(44)
Жалбоподателят направи подобно твърдение и за Виетнам, като заяви, че двама основни виетнамски производители на ПЩВ не са били включени в обхвата на разследването. Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 по-горе, разследването обхвана всички виетнамски производители износители на ПЩВ за Съюза, и отговори бяха получени от трима производители износители, представляващи почти целия износ на ПЩВ за Съюза. Фактът, че е възможно да съществуват други големи производители на ПЩВ във Виетнам, които не изнасят разглеждания продукт за Съюза, няма отношение към представителността на оказалите съдействие производители износители.
1.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД И РАЗГЛЕЖДАН ПЕРИОД
(45)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
(46)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза по отношение на продължителността на разследвания период, че го намира за кратък и поради това е имал отрицателно отражение върху констатациите на Комисията. Той заяви, че при продължителност от дванадесет месеца не е бил взет предвид фактът, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, както се твърди, вече е била нанасяна в продължение на няколко години. Жалбоподателят бе също така на мнение, че субсидиите, изброени в жалбата, не са могли да бъдат анализирани по подходящ начин, като се е използвал разследван период от дванадесет месеца.
(47)
По отношение на анализа на вредата, трябва да се подчертае, че Комисията е направила оценка на 2010 г., 2011 г., 2012 г. и на разследвания период, а не, както твърди жалбоподателят, само на дванадесет месеца от разследвания период. Що се отнася до определянето на субсидирането, Комисията избра, в рамките на своята свобода на преценка и в съответствие с членове 5 и 11 от основния регламент, разследван период от дванадесет месеца. До момента на разгласяването нито жалбоподателят, нито която и да било друга заинтересована страна не изрази становището си по отношение на продължителността на разследвания период, която бе посочена в известието за започване и във въпросниците. Комисията счита, че разследван период от дванадесет месеца е подходящ, за да се направят представителни констатации за целите на разследването. Поради това твърдението се отхвърля.
1.4. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(48)
На 2 октомври 2014 г. Комисията разгласи на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да прекрати процедурата и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментари бяха получени от сдружение на ползвателите, жалбоподателя, един китайски производител износител и неговите филиали, четирима индийски производители износители, ПК и ПВ. Направените коментари бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
(49)
В коментарите, получени от сдружението на ползвателите, се разглежда въпросът за интереса на Съюза, който не бе оценен, тъй като няма основания за налагането на мерки.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(50)
Разглежданият продукт са синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00 („разглежданият продукт“).
(51)
Разглежданият продукт обикновено се произвежда или чрез използване на ПТК (пречистена терефталова киселина) и МЕГ (моноетилен гликол), или чрез използване на рециклирани люспи от бутилки от PET за производството на рециклирани ПЩВ. Продуктът се използва за широк кръг от приложения, например в секторите на облеклото, дрехите и обзавеждането на дома, както и в автомобилната промишленост, секторите, свързани с хигиената и медицинското обслужване, и строителната промишленост.
2.2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(52)
Разследването показа, че следните продукти имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и еднакви основни видове употреба:
-
разглежданият продукт;
-
продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на засегнатите държави; и
-
продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза.
(53)
Комисията прецени, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
2.3. ТВЪРДЕНИЯ ОТНОСНО ОБХВАТА НА ПРОДУКТА
2.3.1. ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET
(54)
Два правителствени органа и едно сдружение, представляващо производителите износители на една от засегнатите държави, заявиха, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, следва да бъдат разглеждани като два различни продукта. Твърдението се основаваше на разликата в основните използвани суровини, тъй като за някои ПЩВ се използват ПТК/МЕГ, а за други - люспи от рециклирани бутилки от PET. Във връзка с това като важни разлики бяха изтъкнати и разходите и продажните цени. Също така бе заявено, че са налице значителни разлики в качеството между ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от РЕТ, които се отразяват върху употребата и приложенията.
(55)
ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и тези, произведени от рециклирани бутилки от PET, в действителност представляват два различни вида ПЩВ в продуктовия обхват. Двата вида обаче имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(56)
Един производител износител отново подчерта в своето становище, че използването на рециклирани бутилки от PET, вместо люспи от рециклирани бутилки от PET, води до различен производствен процес и представлява различна суровина. Същата заинтересована страна добави, че разходите, продажната цена и качеството на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, са значително по-ниски от тези на „нормалните ПЩВ“. Комисията остава на мнение, че суровината, било то рециклирани бутилки от PET, или люспи от рециклирани бутилки от PET, по същество е една и съща. За разлика от използването на люспи от РЕТ, при използването на бутилки от РЕТ трябва да се мине през допълнителни етапи, а именно сортиране и измиване на бутилките, последвано от нарязване на бутилките на люспи. Останалите етапи от производството са едни и същи. Освен това крайният продукт има същите характеристики, като се има предвид, че може да са налице разлики в качеството, както е предвидено в КНП. Ценовите разлики (ако има такива) в резултат на разликите в качеството също са отразени в КНП. Поради това твърдението се отхвърля.
2.3.2. Потребителски стоки от ПЩВ и специални ПЩВ
(57)
Един правителствен орган и четирима производители износители заявиха, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ трябва да се разглеждат като различни продукти, поради разликите в производствените разходи, продажните цени и употребата. Също така бе заявено, че промишлеността на Съюза е фокусирала производството си върху специални ПЩВ като основен вид ПЩВ, докато засегнатите държави доставят основно потребителски стоки от ПЩВ.
(58)
Правителственият орган и четиримата производители износители, които направиха твърдението, описано в съображение 57, не дадоха определение за специални ПЩВ.
(59)
Специалните ПЩВ, определени от включените в извадката производители от Съюза, варират от ПЩВ, произведени от смес от полиестер и полиетилен за употреба в продукти за хигиенни нужди, оцветени (боядисани) ПЩВ, ПЩВ със специфична здравина, ПЩВ за забавяне на горенето, ПЩВ за техническа употреба (като геотекстил и нетъкани текстилни материали, използвани в строителството), ПЩВ, определени, разработени и персонализирани заедно с клиента за специфични приложения, до ПЩВ, използвани в автомобилната промишленост (по-конкретно, външната част на облицовките на автомобили трябва да бъде в сходен цвят).
(60)
Според включените в извадката производители от Съюза стандартните ПЩВ обхващат ПЩВ, които се отличават с по-голяма гъвкавост на своите спецификации.
(61)
Съгласно предложеното определение на специалните ПЩВ и на потребителските стоки от ПЩВ и двата вида имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че има няколко вида, категории или качества не означава, че те не могат да се считат за един и същ продукт. Обхватът на възможните употреби на потребителските стоки от ПЩВ изглежда по-широк от този на специалните ПВЩ, но тези различия не са били достатъчни те да се класифицират като два отделни продукта. Въпреки че отделните видове ПЩВ имат различни характеристики, съответстващи на техните специфични цели, основните им физически характеристики, приложения и употреба са еднакви.
(62)
Освен това е необходимо да се уточни, че през разследвания период специалните ПЩВ не са били основните видове ПЩВ, произведени от производителите от Съюза. Средно те са съставлявали около 40 % от всички видове ПЩВ, произведени от включените в извадката производители от Съюза, в съответствие с тяхното собствено определение на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ.
(63)
След разгласяването един производител износител отново изтъкна, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ не са „сходни продукти“ и поради това не могат да бъдат разглеждани заедно. Същата страна заяви, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ се различават по своето крайно приложение, производствени разходи и продажни цени. Поради това тя смята, че непреглеждането на разликите в разходите и продажните цени на специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ е пропуск на Комисията. Тя заяви, че не е ясно как са били определени производствените разходи и продажните цени на продукта, предмет на разследването, и поиска от Комисията да разгледа анализа на подбиването на цените, като отдели данните за потребителските стоки от ПЩВ от тези за специалните ПЩВ.
(64)
Комисията потвърждава, че ПЩВ се продават под формата на различни видове на продукта за предене или за приложения като нетъкани текстилни материали. Така например ПЩВ могат да имат едно- или двукомпонентен състав и различни спецификации, като например линейна плътност, здравина, блясък, качество и др. Тези особености са отразени от КНП, за който Комисията не е получила каквито и да било коментари. Общопризнат факт е, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ не са взаимозаменяеми във всички възможни приложения, но е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Както бе описано в съображение 61 и бе установено в предишни процедури, свързани със същия продукт, физическите и химическите характеристики и крайните приложения на тези видове на практика са еднакви. Всички видове се базират на едни и същи суровини (ПТК/МЕГ или на рециклиран PET), които представляват над 60 % от производствените разходи. Освен това могат да бъдат добавени добавки или други компоненти, за да се осигурят определени специфични качества на влакното. КНП обхваща произхода на суровините и други елементи, които оказват отражение върху производствените разходи и продажните цени. Въпреки това няма съществена разлика в производствения процес на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ. Това може да се види при включените в извадката производители от Съюза: нито един от тях не е произвеждал изключително потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ. На последно място, изглежда липсва логично и общоприето определение на специалните ПЩВ. Така например, както е посочено в съображение 59, ПЩВ, използвани в хигиенната промишленост, се считат от някои производители от Съюза за специален вид на продукта. И обратното, редица ползватели и едно сдружение на ползвателите посочиха, че ПЩВ, които се използват в хигиенната промишленост, като например мокрите кърпички, са потребителски стоки, въпреки че е за предпочитане да не бъдат от рециклирани материали от съображения, свързани със здравето и безопасността. Освен това някои производители от Съюза считат, че видовете ПЩВ, които отговарят на специфични изисквания на клиента (напр. конкретен цвят на боята), са специални ПЩВ, въпреки че те могат да следват същия производствен процес и да имат едни и същи производствени разходи като всеки друг вид (потребителска стока). Поради това Комисията не може да се позовава на самопровъзгласена категоризация на потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ и следователно твърдението се отхвърля.
2.3.3. Други твърдения, направени по отношение на обхвата на продукта
(65)
Един ползвател и едно сдружение на ползвателите заявиха, че ПЩВ, внасяни от Китай, са с по-високо качество от ПЩВ, произвеждани в Съюза. Един от аргументите бе, че ПЩВ с произход от Китайската народна република не съдържат парчета от твърди полимери. Друг аргумент бе блясъкът на китайските ПЩВ, докато ПЩВ, произведени в Съюза, са, според тях, със сиви нюанси, тъй като повечето от ПЩВ в Съюза се произвеждат от рециклирани бутилки от PET.
(66)
Първият аргумент, а именно, че ПЩВ в Съюза съдържат парчета от твърди полимери, не бе подкрепен с никакви доказателства. Освен това в коментари на други ползватели и в отговори на въпросника за ползвателите бе изказано и обратното твърдение (а именно, че ПЩВ, произведени от производител от Съюза, обикновено са с по-високо качество от ПЩВ, произведени от засегнатите държави).
(67)
Що се отнася до втория аргумент, свързан с блясъка, информацията, предоставена в хода на разследването, потвърждава, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, обикновено са по-блестящи от ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET (ако по време на производствения процес не се добавят пигменти и/или избелители). Независимо от това, двата вида ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Следва също да се отбележи, че при изчисляването на вредата бе взета предвид основната суровина. С други думи, вносът на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, ще бъде сравнен единствено с ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET в Съюза. Аналогично - внесените ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, ще бъдат сравнени единствено с ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ в Съюза.
(68)
Едно сдружение на ползвателите, производител износител и правителствен орган заявиха, че ползвателите надолу по веригата, често изискват продуктите да са произведени от ПЩВ с произход от засегнатите държави (по-специално Китай).
(69)
Това твърдение не бе подкрепено с доказателства, нито пък бе обяснена причината, поради която се настоява ПЩВ да бъдат произведени в трите засегнати държави (ако клиентите надолу по веригата действително настояват за това).
(70)
Сдружението на ползвателите заяви по-конкретно, че автомобилната промишленост на Съюза приема само ПЩВ с произход от Китай.
(71)
То обаче не успя да аргументира своето твърдение и да докаже, че ПЩВ, произвеждани от производителите от Съюза, не могат да бъдат използвани от автомобилната промишленост на Съюза. Освен това проверените данни показаха, че производителите от Съюза също продават значителни количества ПЩВ на автомобилната промишленост на Съюза, което свидетелства точно за обратното.
(72)
Един производител износител заяви, че произвежданите от него ПЩВ и ПЩВ, произвеждани от производители от Съюза, са различни продукти, въпреки че и двата вида са произведени от рециклирани бутилки от РЕТ. Според същия производител износител неговите ПЩВ се произвеждат (основно) от рециклирани бутилки от PET (не от люспи), при което се следва различен производствен процес и се използват суровини, различни от суровините, използвани от производителите на ПЩВ, които употребяват люспи от рециклирани бутилки от PET.
(73)
Това твърдение също бе отхвърлено, тъй като бутилките от PET и люспите от бутилки от PET (които представляват натрошени на люспи бутилки от PET) са по същество една и съща суровина, макар и под различна форма.
2.3.4. Заключение
(74)
Следователно бе направено заключението, че всички видове ПЩВ, обхванати от разследването, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика едни и същи.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Общи положения
(75)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Китай:
A.
Преференциално кредитиране за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка.
Б.
Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни доставчици и предоставяне на насоки в тази връзка;
-
държавни доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
предоставяне от държавата на земя и на права за ползване на земя на занижени цени;
-
държавни доставки на електроенергия;
-
програма за доставка на вода на по-ниски цени.
В.
Отпускане на безвъзмездни помощи и лихвени субсидии за текстилния отрасъл;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти.
Г.
Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите или новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
Д.
Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
-
освобождаване от данъка върху добавената стойност и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване;
-
ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай.
Е.
Други програми на равнище регион/провинция;
-
освобождаване от данъци (и др.) в зоните за развитие в провинция Jiangsu;
-
данъчни облекчения в гр. Changzhou;
-
наеми на преференциални цени в гр. Changzhou;
-
програми за облекчения при осъществяване на износ в провинция Zhejiang;
-
безвъзмездни средства за технологични иновации в провинция Zhejiang;
-
облекчения във връзка с данъци и мита в зоните на развитие в провинция Guangdong;
-
облекчения при осъществяване на износ в провинция Guangdong;
-
възстановяване на правни такси в провинция Guangdong;
-
програма за подпомагане на външната търговия със (специални) средства в провинция Guangdong;
-
субсидии за лихвите по заеми за подпомагане на проекти за технологични иновации в провинция Guangdong;
-
преференциални данъчни ставки в зоните на развитие в провинция Shanghai;
-
преференциална инфраструктура в провинция Shanghai;
-
кредитни и данъчни политики за ориентираните към износ предприятия в провинция Shanghai.
(76)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПК и ползи, предоставени на включените в извадката производители износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (3) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
Подробности за схемите и съответните размери на ползите за отделните дружества са изложени по-долу.
3.1.2. Специфични схеми
Схеми, които не са използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
(77)
Установено бе, че посочените по-долу схеми не са били използвани от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители по време на разследвания период, поради което полза от тях не можа да бъде установена.
-
доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
държавни доставки на електричество на занижени цени;
-
държавни доставки на евтина вода на занижени цени;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите и новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната;
-
други програми на равнище регион/провинция.
(78)
Що се отнася до доставките на ПТК и МЕГ на занижени цени, в жалбата се посочва, че ПК контролира някои сектори и продукти нагоре по веригата с цел да доставя на производителите на ПЩВ суровини на изгодни цени, по-специално ПТК и МЕГ. Въз основа на това производителите на ПЩВ получават подлежащи на изравнителни мерки субсидии, като закупуват ПТК и МЕГ от държавни предприятия на цени, по-ниски от пазарните, т.е. на занижени цени.
(79)
Разследването показа обаче, че китайските производители износители/групи от производители износители на ПЩВ са внасяли по-голямата част от суровините ПТК и МЕГ за производството на ПЩВ, предназначени за износ под режим за активно усъвършенстване.
(80)
В резултат на това за включените в извадката дружества не можаха да бъдат установени никакви субсидии в рамките на твърдяната програма.
(81)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една схема за субсидиране, която не е била използвана от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази схема жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че един голям производител на ПЩВ в Китай не е бил включен в разследването, са се отразили върху определянето на субсидирането по тази схема.
(82)
Както бе пояснено в съображения 16 и 18 по-горе, от 23-мата китайски производители износители/групи от производители износители, които оказаха съдействие при разследването, Комисията подбра представителна извадка, включваща петимата най-големи производители износители/групи от производители износители, която бе сметната за представителна по смисъла на член 27 от основния регламент. Китайският производител, на който жалбоподателят се позовава и който не бе включен в извадката, по време на разследвания период не е изнасял за Съюза ПЩВ в значителни количества. Следователно невключването на този производител не е повлияло на представителността на извадката и не е имало значително отражение върху заключенията по отношение на въпросната схема за субсидиране.
(83)
Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички схеми за субсидиране, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези схеми не са били използвани от включените в извадката производители износители/групи от производители износители. В съображение 78 Комисията предостави допълнителна информация относно доставките на ПТК/МЕГ на занижени цени, тъй като тази схема за субсидиране фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми, използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
3.1.3. Преференциални заеми за промишлеността на ПЩВ
(84)
Жалбоподателят заяви, че производителите на ПЩВ се ползват от нисколихвени (субсидирани) заеми, отпускани от стратегическите банки и от държавните банки, в съответствие с политиката на ПК за предоставяне на финансова помощ с цел насърчаване и оказване на подкрепа за растежа и развитието на текстилната промишленост и сектора за производство на химични влакна.
а) Правно основание
(85)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
б) Изчисляване на размера на субсидията
(86)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(87)
Референтната стойност бе конструирана въз основа на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск (т.е. бе прието на всички дружества в Китай да бъде даден само най-високият рейтинг на облигациите - „Non-investment grade“ (BB при Bloomberg) и към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка да бъдат приложени съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг).
(88)
Ползата за производителите износители/групите от производители износители бе изчислена въз основа на лихвения диференциал, изразен като процент, умножен по неизплатената част от заема, т.е. неизплатените през разследвания период лихви. Този размер след това се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители.
в) Заключение
(89)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,50 %.
3.1.4. Предоставяне на права за ползване на земя на занижени цени
а) Правно основание
(90)
Предоставянето на право за ползване на земя в Китай e съгласно Закона за управлението на земята на Китайската народна република и Закона за собствеността на Китайската народна република.
б) Практическо приложение
(91)
В член 2 от Закона за управление на земята се предвижда, че всички терени са собственост на държавата, тъй като съгласно китайската конституция и съответните правни разпоредби земята е обща собственост на китайския народ. Земята не може да се продава, но правата за ползване на земя могат да бъдат предоставяни по силата на законодателството. Държавните органи могат да я прехвърлят с публичен търг с явно и тайно наддаване и покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(92)
Оказалите съдействие производители износители/групи от производители износители съобщиха информация за терените, които държат, както и за съответните договори/сертификати за права за ползване на земя, но ПК не представи данни за ценообразуването във връзка с тези права.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(93)
Поради заключението, че в Китай получаването на права за ползване на земя не се определя от пазара, явно в Китай изобщо не съществуват частни референтни стойности. Ето защо не е възможно да се извърши корекция за разходите или цените в Китай. При тези обстоятелства се счита, че не съществува пазар в Китай и в съответствие с член 6, буква г), подточка ii) от основния регламент е обосновано използването на външни референтни стойности за оценка на размера на предоставените ползи. Предвид на това, че ПК не представи никакво предложение за външна референтна стойност, Комисията трябваше да използва наличните факти, за да установи подходяща външна референтна стойност. Във връзка с това бе сметнато за целесъобразно за подходяща референтна стойност да се използва информация от Отделната митническа територия на Тайван, поради причините, посочени в съображение 94 по-долу.
(94)
Комисията счита, че цените на земята в Тайван представляват най-добрата алтернатива за зоните в Китай, където са установени оказалите съдействие производители износители. Всички производители износители са установени в източната част на Китай, в развити области с висок БВП (брутен вътрешен продукт), като те се намират в провинции с голяма гъстота на населението.
(95)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Ползите се изчисляват, като се взема предвид разликата между средствата, платени от всяко дружество за правата за ползване на земя, и средствата, които обичайно би трябвало да бъдат платени на базата на референтната стойност за Тайван.
(96)
При извършването на това изчисление Комисията използва средната цена на земята на квадратен метър в Тайван, коригирана с оглед на обезценката на валутата и промяната на БВП от датите на съответните договори за правата за ползване на земя. Информацията във връзка с цените на промишлените терени беше взета от уебсайта на Индустриалната служба на Министерството на икономическите въпроси в Тайван. Обезценката на валутата и промяната в БВП в Тайван бяха изчислени въз основа на инфлацията и промяната на БВП на глава от населението за текущите цени в USD в Тайван, публикувани от Международния валутен фонд в доклада „Световни икономически перспективи“ за 2011 г. (World Economic Outlook). В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) се отнася към разследвания период, като се използва нормалният срок на правото за ползване на земя за промишлени цели в Китай, а именно 50 или 70 години. Този размер се отнася към общия оборот от продажбите на включените в извадката оказали съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(97)
Установената по тази схема полза варира между 0,02 % и 0,82 %.
3.1.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
3.1.5.1. Освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия
а) Правно основание
(98)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията.
б) Практическо приложение
(99)
Тази програма се състои от преференциално данъчно третиране на местни китайски предприятия, които са акционери в други местни китайски предприятия, под формата на освобождаване от данъчно облагане върху доходите от някои дивиденти, бонуси и други капиталови инвестиции на местните предприятия-майки.
в) Констатации от разследването
(100)
В отчета за данъците върху доходите на двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители е записана сума, освободена от данък върху доходите. Тази сума е описана като „Дивиденти, бонуси и други доходи от дялови инвестиции“ на допустимите местни лица и предприятия в съответствие с условията, определени в Допълнение 5 към Декларацията за данъците върху доходите (Годишен отчет относно данъчните преференции). Съответните дружества не са заплатили данък върху доходите за тези суми.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(101)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставената на получателите полза се равнява на размера на общия дължим данък с включен доход от дивиденти от други местни китайски предприятия, след приспадане на размера на действително платения данък след освобождаване от данъка върху доходите от дивиденти. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(102)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,06 %.
3.1.6. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
3.1.6.1. Освобождаване от данъка върху добавената стойност (ДДС) и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Правно основание
(103)
Правното основание на тази програма е циркулярно писмо на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Обявление на Министерството на финансите, Главното управление на митниците и Държавната администрация относно данъчното облагане [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и относно Каталога на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранни инвестиции или местни предприятия - 2008 г.
б) Практическо приложение
(104)
Тази програма предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. С цел да бъде освободено от ДДС, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските органи или от Националната комисия за развитие и реформи в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
в) Констатации от разследването
(105)
Четирима от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители докладваха за освобождаване от ДДС и вносни мита за вносно оборудване.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(106)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Тази полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(107)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,45 %.
3.1.6.2. ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай
а) Правно основание
(108)
Правните основания на тази програма са посочени в Циркуляр на Държавната данъчна администрация относно въвеждането на временни мерки на администрацията относно възстановяването на данъци върху произведено в страната оборудване, закупено от ПЧУ № 171, 199, 20.9.1999 г.; Известие на Министерството на финансите и Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политика за възстановяване на данъците върху произведено в страната оборудване, закупено от предприятия с чуждестранно участие, № 176 [2008 г.], Министерство на финансите.
б) Практическо приложение
(109)
Тази програма предвижда ползи под формата на възстановяване на ДДС, заплатен при закупуването от предприятия с чуждестранно участие на произведено в страната оборудване. Оборудването трябва да не е включено в каталога на неподлежащите на освобождаване артикули и стойността на оборудването не бива да превишава прага на общите инвестиции, определен за дадено предприятие с чуждестранно участие, съгласно Пробните административни мерки във връзка със закупуването на произведено в страната оборудване.
в) Констатации от разследването
(110)
Двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители представиха подробна информация за тази програма, включително относно размера на реализираната полза.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(111)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставените на получателите ползи се равняват на размера на възстановения ДДС върху закупеното произведено в страната оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството.
д) Заключение
(112)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,01 %.
3.1.7. Други програми на равнище регион/провинция
(113)
Разследването потвърди, че по време на разследвания период не са били получени ползи по програмите, посочени в съображение 75, от включените в извадката дружества.
3.1.8. Размер на субсидиите
(114)
Размерът на субсидиите за китайските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,76 % и 1,77 %.
(115)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила интервала на общия марж на субсидията. Интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, посочен в съображение 114, представлява най-ниският и най-високият общ марж на субсидията на петимата включени в извадката китайски производители износители/групи от производители износители.
3.1.9. Заключение относно Китай
(116)
Като се имат предвид de minimis размерите на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за китайските производители износители, върху вноса на ПЩВ с произход от Китай не следва да бъдат налагани мерки. Бе направено заключението, че разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Китайската народна република, в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент.
3.2. ИНДИЯ
3.2.1. Общи положения
(117)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Индия:
1)
схема за фокусиране върху пазара;
2)
схема за фокусиране върху продукта;
3)
схема за предварителни разрешителни;
4)
схема за възстановяване на мита;
5)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;
6)
освобождаване от данъци и мита и облекчения за експортно ориентирани единици и специални икономически зони;
7)
схема за експортно кредитиране;
8)
схема на освобождаване от подоходен данък;
9)
схема за съдействие на развитието на износа;
10)
схема на лицензионен режим за безмитен внос;
11)
схема за съдействие на развитието на пазара и гаранции по заеми;
12)
схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
13)
насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат и схема за освобождаване от мито върху електроенергията;
14)
схеми за субсидиране на Западен Бенгал - облекчения и данъчни преференции, включително безвъзмездни помощи и освобождаване от данък върху продажбите;
15)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра, в това число схема за освобождаване от мито върху електроенергията и субсидия за насърчаване на промишлеността.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните индийски производители износители по време на разследвания период
(118)
При разследването бе установено, че през разследвания период проверените производители износители са реализирали ползи по следните схеми:
1)
схема за фокусиране върху пазара (FMS);
2)
схема за фокусиране върху продукта (FPS);
3)
схема за възстановяване на мита (DDS);
4)
схема за предварителни разрешителни (AAS);
5)
схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA);
6)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS);
7)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра (PSI);
(119)
Схемите 1, 2, 4, 5 и 6, посочени в съображение 118 по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за разследвания период в настоящото разследване, е „Политика за външната търговия“, 2009-2014 г. (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ (НП I 09-14). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(120)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в точка 3 от съображение 118 по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Закона за данъците от 1994 г. и на Правилата от 1995 г. относно митниците, централните акцизи и възстановяването на данъка върху услугите. Ставките за възстановяване се публикуват редовно.
(121)
Схемата с пакет от насърчителни мерки, посочена в точка 7 по-горе, се основава на Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра, резолюции № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2.2. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
а) Правно основание
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ПВТ 09-14 и в параграф 3.8 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(122)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(123)
При тази схема износът на всички продукти, който включва износа на ПЩВ за държавите, изброени в таблици 1 и 2 от допълнение 37(В) към НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 от допълнение 37(В) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От схемата са изключени някои видове eкспортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(124)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(125)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако жалбоподателят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(126)
Четирима от проверените производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(127)
При разгласяването трима от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея за експортните продажби за Съюза, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Те заявиха също така, че схемата FMS е географски обвързана с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Във връзка с това проверките на място потвърдиха, че за схемата FMS се е кандидатствало по отношение на износа за трети държави, тъй като схемата се отнася главно за износ за трети държави. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. По-специално страната не успя да оспори факта, че митническите кредити по FMS, предоставени за износ към отговарящи на условията трети държави, могат да бъдат използвани за компенсиране на вносни мита, дължими върху суровините, вложени в разглеждания продукт, изнасян за Съюза.
(128)
На последно място, тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно схемата FMS
(129)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS предоставят полза на износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(130)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(131)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(132)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, установена по време на разследвания период, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител при текущо начисляване като приход при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(133)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за четирите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % и 0,63 %.
3.2.3. Схема за фокусиране върху продукта (FPS)
а) Правно основание
(134)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 3.15-3.17 от ПВТ 09-14 и в глави 3.9-3.11 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(135)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14 износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, отговарят на условията за участие в схемата.
в) Практическо приложение
(136)
Износител на продукти, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността франко борд на износа. Разглежданият продукт, предмет на разследването, е включен в таблица 1 от допълнение 37D и има право на митнически кредит в размер на 2 %.
(137)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчката за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от него самото копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(138)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FPS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS могат да се прехвърлят свободно и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(139)
Петимата проверени производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(140)
След разгласяването три от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея поне за някои експортни продажби, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FPS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FPS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Отново се посочва, че тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап.
г) Заключение относно схемата FPS
(141)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Наред с това от кредитите по FPS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(142)
Освен това, съгласно нормативната уредба, FPS зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(143)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(144)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от FPS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(145)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към общия оборот от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(146)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за петте засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % и 1,95 %.
3.2.4. Схема за възстановяване на мита (DDS)
а) Правно основание
(147)
В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.
б) Допустимост
(148)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(149)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени, или не. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период бе: 3 % до 9 октомври 2012 г., 2,1 % за периода между 10 октомври 2012 г. и 20 септември 2013 г. и 1,7 %, считано от 21 септември 2013 г., от стойността франко борд.
(150)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(151)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(152)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(153)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена на основата на текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(154)
Двама от проверените производители износители са използвали схемата DDS по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DDS
(155)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от страна на ПИ. Освен това със сумата за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност, при условия, които не са налични на пазара.
(156)
Ставката на схемата за възстановяване на мита при износ се определя от ПИ за всеки отделен продукт. Въпреки че субсидията се определя като възстановяване на мита, схемата няма характеристиките на допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Заплащането в брой на износителя не е свързано с действителното заплащане на вносни мита върху суровини и не представлява митнически кредит за компенсиране на вносни мита върху минал или бъдещ внос на суровини.
(157)
Това се потвърждава от Циркулярен документ № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление на суровините и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или отделни пратки […]“ и което информира регионалните органи, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(158)
Плащането под формата на директно прехвърляне на средства от страна на ПИ след осъществения от износителите износ трябва да се разглежда като директна безвъзмездна помощ от ПИ, която зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(159)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията, или не. С оглед на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(161)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерите на тези субсидии бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(162)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за двете засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,24 % и 2,12 %.
3.2.5. Схема за предварителни разрешителни (AAS)
а) Правно основание
(163)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(164)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 165. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на обхвата на допустимост. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, отговарят на условията за участие в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които снабдяват крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 09-14, например доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(165)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
а)
физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
б)
годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойността, определен от осъществения внос, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който са били използвани освободени от мито суровини;
в)
междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
г)
планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на експортно ориентирана единица или на дружество, разположено в специална икономическа зона („SEZ“).
д)
предварително нареждане за освобождаване (ARO): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
е)
насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на предварително разрешително може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешителното ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(166)
Три проверени дружества са получили отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези дружества са използвали подсхеми а), г) и д), посочени по-горе. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(167)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно формата от допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(168)
Що се отнася до използването на схемата AAS за физически износ, посочен в буква а) от съображение 165, използвана от две проверени дружества по време на разследвания период, разрешителното за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в предварителното разрешително. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в предварителното разрешително съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (SION), които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(169)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(170)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(171)
Само едно от двете проверени дружества, които са използвали тази подсхема, са водили регистър на производството и потреблението. Въпреки това регистърът на потреблението не е дал възможност да се провери кои суровини са били използвани при производството на изнасяния продукт и в какво количество. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени по-горе, дружествата не са водели регистри, които да доказват, че е извършен външен одит на регистъра на потреблението. В обобщение се смята, че разследваните износители не са били в състояние да докажат, че са спазени съответните разпоредби на ПВТ.
(172)
Що се отнася до използването на схемата AAS за ARO, посочена в буква д) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя като процент от стойността на изнесените крайни продукти. Тези предварителни лицензи уточняват или количеството, или стойността на материалите, за които е разрешен вносът. И в двата случая ставките, използвани за определяне на разрешените за безмитен внос покупки, за по-голямата част от продуктите, сред които и този, предмет на настоящото разследване, се установяват въз основа на SION. Различните видове суровини, които се влагат, уточнени в предварителните лицензи, са елементи, които се използват в производството на крайния изнасян продукт, за който се отнасят.
(173)
Притежателят на предварително разрешително, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните лицензи се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на доставчика при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO доставчикът получава право на ползите от планирания износ, като отстъпки при планиран износ и възстановяване на т.нар. краен акциз.
(174)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(175)
Що се отнася до използването на схемата AAS за планиран износ, посочен в буква г) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, както разрешителното за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ въз основа на SION.
(176)
Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на разрешението (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(177)
Установено бе, че няма връзка между внасяните суровини и изнасяните крайни продукти. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, заявителят не е водел посочения в съображение 167 регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване, заявителят се е възползвал от предимствата, които предоставя схемата AAS.
г) Заключение относно схемата AAS
(178)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от него произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(179)
Съгласно нормативната уредба всички подсхеми, разгледани по настоящия случай, несъмнено зависят от осъществяването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тази схема.
(180)
Нито една от подсхемите, разгледани по настоящия случай, не може да бъде считана за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SION за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на продукта, предназначен за износ. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(181)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че тази схема не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като дружеството е изпълнило своето правно задължение по отношение на провеждането на независими одити на регистъра на потреблението на суровините и това следва да се разглежда като достатъчна проверка за ПИ. Този довод не може да бъде приет. Проверката на ПИ трябва да се счита за отделна от всички задължения, наложени на дружествата. Проверката на място потвърди, че въведената система за проверка от страна на ПИ не съответства на правилата, предвидени в приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(182)
Същата страна заяви, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика и че дружеството не трябва да търпи неблагоприятни последици поради използването на общия оборот на износа, вместо оборота на разглеждания продукт, при изчисляването на маржа на субсидията. Фактът, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика обаче, е без значение в този контекст. Разследването разкри, че в резултат на обединяването не би могло да бъде извършено никакво разумно разпределение на лицензи за ПЩВ. Действително, за изчислението на маржа на субсидията е трябвало да бъде използвана ползата на ниво раздел, а не на ниво ПЩВ, тъй като проверената информация не даде възможност за адекватно разпределение на използването на суровини (използвани за производството на други продукти) само в ПЩВ. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(183)
Следователно подсхемите, посочени в съображение 165, букви а), г) и д), подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(185)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(186)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,11 %, 1,89 % и 4,31 %.
3.2.6. Схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA)
а) Правно основание
(187)
Подробно описание на DFIA се съдържа в параграфи 4.2.1-4.2.47 от ПВТ 09-14 и в глави 4.31-4.36 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(188)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(189)
DFIA е схема, прилагана преди и след осъществяването на износа, която позволява безмитен внос на стоки, определени съгласно нормите SION, които обаче в случая на подлежаща на прехвърляне DFIA не е необходимо да бъдат непременно използвани в производството на изнасяния продукт.
(190)
DFIA обхваща само суровините, определени в SION. Правото за внос е ограничено до количеството и стойността, посочени в SION, но при поискване могат да бъдат преразгледани от регионалните компетентни органи.
(191)
Към задължението за износ се прилага изискването за минимална добавена стойност от 20 %. Износът може да бъде осъществен в очакване на разрешително за DFIA, като в този случай правото за внос се определя пропорционално на очаквания износ.
(192)
След изпълняване на задължението за износ, износителят може да поиска прехвърлянето на разрешителното за DFIA, което на практика означава позволение за продажба на лиценза за безмитен внос на пазара.
(193)
Един от проверените производители износители е използвал схемата DFIA по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DFIA
(194)
Освобождаването от вносни мита представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Схемата представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от нея произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(195)
Освен това DFIA зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(196)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално: i) тя позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт; ii) не съществува система или процедура за проверка, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент; и iii) правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен действително да използва удостоверението за внос на суровините.
(197)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че системата за проверка, въведена в Индия, е подходяща, ефективна и в съответствие с търговските практики в Индия, поради което „основната“ причина за прилагане на изравнителни мерки по отношение на схемата вече не съществува. За разлика от това, което бе заявено, разследването не потвърди, че действащата в Индия система позволява да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това производителят не оспори нито факта, че системата позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт, нито, че правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен в действителност да използва удостоверението при вноса на суровините. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(198)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита.
(199)
Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(200)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали DFIA, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(201)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за единственото засегнато дружество по време на разследвания период, възлизат на 4,95 %.
3.2.7. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
а) Правно основание
(202)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(203)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(204)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(205)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. В противен случай местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(206)
Установено бе, че трите дружества в извадката са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт през разследвания период.
г) Заключение относно схемата EPCGS
(207)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(208)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(209)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(210)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. Размерът на субсидията за разследвания период следователно бе изчислен, като общата сума на неплатеното мито бе разделена на периода на амортизация. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до разследвания период, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел бе счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В случаите, в които бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител.
(211)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа през разследвания период като знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(212)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители поискаха преразглеждане на изчислението на размера на субсидията. Те заявиха, че може да настъпи анулиране на лиценза за EPCG, което да доведе до набавяне на производствено оборудване от местния пазар, към което ще се прилагат централните акцизи. Тук обаче няма изрично позоваване на конкретни анулирани лицензи. Този въпрос не бе повдигнат и по време на разследването, което би позволило твърдението да бъде надлежно проверено. Във всички случаи, определянето на размера на субсидията се е основавало на проверения регистър на дружеството на суровините, закупени по тази схема. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(213)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,37 %, 0,40 % и 0,46 %.
3.2.8. Схема с пакет от насърчителни мерки
а) Правно основание
(214)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра (ПМ) стимулира новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата от 1964 г. по схема, известна като „схема с пакет от насърчителни мерки“. От въвеждането ѝ схемата е била многократно изменяна и версиите, приложими за целите на настоящото разследване, са версиите от 2001 и 2007 г. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2001 г., 31 март 2001 г., с Резолюция № IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., 30 март 2007 г., с Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
б) Допустимост
(215)
Посочените по-горе резолюции съдържат списък на категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че отговарят на условията за участие в насърчителните мерки.
в) Практическо приложение
(216)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/разгръщащи се промишлени единици, създавани в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира регионите на щата като отговарящи на условията за насърчителни мерки. За насърчителни мерки по схемата от 2007 г. обаче може да се кандидатства само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. и бенефициерът е изпълнил разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификатът се издава от Изпълнителната агенция (държавен орган), който започва да действа от датата на започване на производството с търговска цел от страна на бенефициера (наричан още единица, имаща право на участие).
(217)
PSI се състои от няколко подсхеми, следните две от които са предоставили полза на двама от проверените производители износители по време на разследвания период:
-
схема за освобождаване от данък върху електроенергията (EDE);
-
субсидия за насърчаване на промишлеността (IPS).
(218)
EDE се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период, определен в сертификатите за право на участие. В този случай двамата засегнати производители износители са освободени от плащане на данък върху електроенергията - съответно за 9 и 7 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици, единиците в областта на информационните технологии и биотехнологиите са освободени от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(219)
По време на разследването бе установено, че един производител износител, установен в Махаращра, се е възползвал от подсхемата за освобождаване от данък върху електроенергията по време на разследвания период.
(220)
Подсхемата IPS дава право на бенефициера на субсидия, равна на 75 - 100 % от размера на допустимите инвестиции, намален с размера на ползите, получени по други подсхеми на схемата PSI, като например EDE. Ползата се предоставя за срок, посочен в сертификата за право на участие, и не може да надвишава размера на ДДС, платен на щата Махаращра през същия период. Допустимите инвестиции са капиталови разходи, направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения.
(221)
По време на разследването бе установено, че двама производители износители, установени в Махаращра, са се възползвали от подсхемата IPS.
(222)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители заявиха, че подсхемата IPS, предлагана от ПМ, не се отнася до етапите на изработване, производство или износ на ПЩВ, пряко или непряко, и че ползата зависи от размера на платените местни данъци. Освен това те заявиха, че целта на схемата не е да се предоставят ползи на производителите износители, а да се компенсират разходите във връзка с изостаналостта на региона и че поради това схемата не подлежи на изравнителни мерки. Освен това те изтъкнаха, че схемата следва да се разглежда като капиталова субсидия, а не като редовна субсидия, и че получената обща полза следва да се разпредели през целия обичаен срок на амортизация на субсидирания капитал. В това отношение разследването показа, както бе посочено в съображение 220, че безвъзмездните средства се изплащат ежегодно за допустимите инвестиции, които са направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения. Тези инвестиции са пряко свързани с ПЩВ. Сам по себе си фактът, че годишната сума, за която може да се кандидатства, е ограничена до размера на местните данъци, платени на ПМ през същия период, не променя факта, че годишните ползи на ПМ представляват финансово участие на ПИ, което предоставя полза на разследваните производители износители. И на последно място - изплащаните всяка година безвъзмездни средства не представляват капиталова субсидия, дори и ако в основата на това плащане е инвестиция в производствено оборудване. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно подсхемите EDE и IPS
(223)
Двете подсхеми представляват субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представляват финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(224)
Подсхемите за субсидиране са специфични по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определен брой дружества в определен географски регион.
(225)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(226)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия бе изчислен с оглед на установената полза за получателя във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Този размер (числител) бе отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт от производителя износител по време на разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества, съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(227)
Ставката на субсидията, определена по отношение на подсхемата EDE за единственото дружество, възползвало се от тези ползи, възлиза на 0,31 %.
(228)
Ставките на субсидията, определени по отношение на подсхемата IPS за засегнатите дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,03 % и 1,91 %.
3.2.9. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии
(229)
Въз основа на констатациите, общият размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за проверените производители износители, изразен ad valorem, варира от 4,16 % до 7,65 %, както е обобщено в таблицата по-долу.
Таблица 1
Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии - Индия
(%)
Схема
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Общо
Дружество
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. ВИЕТНАМ
3.3.1. Общи положения
(230)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителството на Виетнам:
А.
държавно кредитиране при преференциални условия за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка, както и подпомагане под формата на лихвен процент;
Б.
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
В.
предоставяне от държавата на земя на занижени цени и други свързани със земята ползи;
Г.
програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
Д.
програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
Е.
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
Ж.
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(231)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПВ и ползи, предоставени на производителите износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (4) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
(232)
За постигането на по-голяма яснота и прозрачност обаче по-долу са посочени подробности за схемите и съответните ставки на субсидиите за отделните дружества, независимо от това дали субсидиите се считат за подлежащи на изравнителни мерки, или не. Ползата бе изчислена в съответствие с член 6 от основния регламент.
3.3.2. Специфични схеми за субсидиране
Схеми за субсидиране, които не са използвани от виетнамските производители износители по време на разследвания период
(233)
При разследването бе установено, че следните схеми не са били използвани от разследваните виетнамски производители износители:
а)
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
б)
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
в)
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(234)
Що се отнася по-специално до държавните доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени, твърдението, съдържащо се в жалбата в тази връзка, бе, че ПТК/МЕГ, които могат да бъдат използвани като основни суровини за производството на ПЩВ, са получени на субсидирани цени от виетнамските производители. Разследването обаче показа, че нито един от разследваните производители износители не е използвал ПТК/МЕГ като основна суровина и че всички те са използвали рециклирани бутилки от PET или люспи от рециклирани бутилки от PET.
(235)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една от тях, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази програма жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че големи производители на ПЩВ във Виетнам не са били включени в разследването, са се отразили върху определянето по отношение на тази програма. Жалбоподателят посочи и други твърдяни програми за субсидиране във Виетнам, за които са подадени данни в жалбата.
(236)
Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 и 42 по-горе, за Виетнам не бе необходимо изготвяне на извадка, тъй като всички виетнамски производители износители изразиха намерението си да сътрудничат и отговорите, получени от тримата оказали съдействие производители, обхванаха над 99 % от вноса от Виетнам. Поради това аргументите на жалбоподателя относно изготвянето на извадката не са от значение за констатациите от разследването. Освен това сам по себе си фактът, че във Виетнам има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката. Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички твърдяни субсидии, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези програми не са били използвани от оказалите съдействие износители. Комисията предостави информация относно доставките на ПТК/МЕГ, тъй като тази програма фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период
(237)
Установено бе, че посочените по-долу схеми са били използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период.
3.3.3. Преференциално кредитиране
3.3.3.1. Слединвестиционно подпомагане под формата на лихвен процент от страна на Виетнамската банка за развитие
(238)
Виетнамската банка за развитие (VDB) е държавна стратегическа банка, създадена през 2006 г. по силата на Решение № 108/2006/QD-TTg за изпълнение на държавните политики в областта на инвестиционните кредити и експортните кредити за развитие. По време на разследвания период Виетнамската банка за развитие е ръководила програма за подпомагане под формата на лихвен процент по някои заеми от търговски банки. В тази връзка дружествата от групата Thai Binh са сключили договори с VDB за подпомагане на заеми от банките BIDV и Vietcom Bank.
(239)
Правното основание на програмата е Указ № 75/2011/ND-CP от 30 август 2011 г., който заменя Указ № 151/2006/ND-CP, Указ № 106/2008/ND-CP и Указ 106/2004 ND-CP. В случаите, в които договорите са били подписани преди прилагането на Указ № 75/2011, се прилагат предходните укази.
(240)
Ползата по тази програма се равнява на разликата между лихвените проценти, предлагани от VDB, и лихвените проценти, начисляване от търговските банки за заемите, отпуснати на тези две дружества. Програмата се прилага за дългосрочни и средносрочни заеми от търговски банки, използвани за финансирането на инвестиционни проекти.
(241)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,28 %.
3.3.3.2. Нисколихвени заеми, отпуснати от някои държавни търговски банки
(242)
Разследването показа, че значителна част от банковия сектор във Виетнам е държавна собственост; почти 50 % от заемите във виетнамската икономика по време на разследвания период, са отпуснати от петте най-големи държавни банки (5). Чуждестранната собственост на банки, установени във Виетнам, е ограничена (6). На търговските банки са дадени указания да предоставят на предприятията подпомагане под формата на лихвен процент (7). Държавната банка на Виетнам определя максималните лихвени проценти, които търговските банки могат да прилагат по заемите, отпуснати на някои субекти (8). Информацията по преписката показва, че държавните търговски банки предлагат по-ниски лихвени проценти от други банки.
(243)
В редица виетнамски закони в областта на банковия сектор и отпускането на заеми се предвижда преференциално кредитиране. Сред тях са Регламент 1627 от 2001 г., в който се предвижда отпускането на заеми за клиенти, които са предмет на политика за преференциално кредитиране (членове 20 и 26), или Закона за кредитните институции, в който се предвижда отпускането на кредити при облекчени условия (член 27).
(244)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Съгласно член 6, буква б) от основния регламент се счита, че реализираната от получателите полза е равна на разликата между стойността, която дружеството заплаща по преференциалния заем, и стойността, която би платило в действителност за сравним търговски заем на пазара.
(245)
Информацията, описана в съображения 242 и 243 по-горе, свидетелства за съществени нарушения във виетнамския финансов сектор. Поради това Комисията прибягна до външна референтна стойност за изчисляването на ползата от преференциалните заеми. Както бе посочено в съображение 231 по-горе, това не засяга въпроса с изравнителните мерки по отношение на субсидията, произтичаща от преференциалното кредитиране. Също така поради равнищата de minimis на субсидирането, Комисията не е направила каквито и да било окончателни заключения относно това дали въпросните банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна.
(246)
Външната референтна стойност е била необходима да покрие единствено заеми във виетнамски донги (VND), тъй като не са били открити доказателства, че заемите, отпуснати в щатски долари (USD), са били субсидирани. От оказалите съдействие дружества само групата Thai Binh е получила заеми във VND. Референтната стойност бе изчислена въз основа на лихвените проценти по кредитите на група от 48 държави с по-нисък среден доход (БВП) през последния известен период (2012 г.). Тези държави бяха избрани, защото техният БВП бе близък до този на Виетнам. След това тези проценти бяха коригирани спрямо инфлацията през разследвания период, за да се получат реалните лихвени проценти, и за 48-те държави бе изчислена средна стойност за държавите, за които бяха налични данни. Източникът на данните за лихвените и инфлационните проценти на държавите бе Световната банка. През разследвания период средният реален лихвен процент за тези държави с по-нисък среден доход е бил 8,23 %. Тази референтна стойност е била сравнена с коригираните спрямо инфлацията лихвени проценти по всички заеми, отпуснати във VND на разследваните дружества.
(247)
Ползата по тази програма варира между 0 % и 1,34 %.
(248)
След разгласяването ПВ оспори заключенията относно нарушенията на виетнамската финансова система и заяви, че Комисията е трябвало да прецени дали държавните търговски банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна. Според ПВ този анализ е щял да се отрази върху заключението относно наличието на финансово участие, както и върху използването на външна референтна стойност за определяне на реализираната по тази програма полза.
(249)
Както бе посочено в съображения 242-243 по-горе, информацията и доказателствата, събрани по време на разследването, показват значителни нарушения във виетнамската банкова система. С оглед на тези нарушения, в съответствие с разпоредбите на основния регламент, трябва да се използва външна референтна стойност, за да се определи размерът на ползата (ако има такава). Тъй като ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията не счита, че е необходимо да се проучи дали банките са публични органи и/или дали оценката на риска е достатъчна, както бе пояснено в съображения 231 и 232 по-горе.
3.3.4. Предоставяне на права за ползване на земя
(250)
И двамата оказали съдействие производители износители са получили права за ползване на земя в специални промишлени зони. Докато групата Thai Binh е получила своите права за ползване на земята директно от държавата, земята, предоставена на Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (VNC), е преотдадена на лизинг от дружество, частична собственост на държавата.
(251)
Групата Thai Binh притежава три парцела земя в промишлената зона. По време на разследвания период групата е била изцяло освободена от плащането на наем за два от парцелите. Освобождаването се основава на Указ № 121/2010/ND-CP и Указ № 142/2005/ND-CP. Групата не е заплащала наем и за третия парцел, тъй като е подала искане за освобождаване, което е в процес на разглеждане. Освободените от плащане наеми са доста по-ниски от наемите, заплащани от групата за други подобни парцели в непосредствена близост до промишлената зона, и изглеждат доста под нормалните цени на земята в региона.
(252)
Дружеството VNC не е било напълно освободено от заплащане на правата за ползване на земята, но е установено, че то е реализирало полза по време на разследвания период. VNC получава на лизинг три парцела земя от дружество, частична собственост на държавата. Въпреки че ПВ заяви, че това са сделки между частни субекти, информацията по преписката свидетелства за обратното. В инвестиционния лиценз на VNC отдаването на земя под наем се посочва като преференциална полза. В лиценза народният комитет на Quang Ninh задължава VNC да вземе под наем земите от това дружество. Освен това съгласно първоначалния договор между дружеството, частична собственост на държавата, което отдава парцела на VNC, и местния орган по поземлена собственост последващото прехвърляне на земята е възможно само при определени условия, определени от местния орган по поземлена собственост. Това показва, че държавата участва в сделките със земя между двете страни.
(253)
За целите на изчисляването на ползата Комисията сравни ниските цени на земята по сделки в промишлените зони с референтна цена на подобна земя. Разследването установи, че пазарът на земя във Виетнам изглежда е регламентиран, но подлежи на изкривяване в резултат на държавна намеса, тъй като е налице освобождаване или преференциално възнаграждение за права за ползване на земя за парцели, разположени в специални промишлени зони и/или насърчавани бизнес отрасли. В този конкретен случай Комисията установи, че сделката за право на ползване на земя е достатъчно надеждна, тъй като въпросната земя се намира извън насърчавани зони и поради това, че дружеството извършва дейност в сектор, който не е свързан с ПЩВ и не е подпомаган от държавни политики. Цените при тази сделка се използват като референтна стойност за изчисляване на ползата, без да се засяга каквото и да било заключение относно цялостната ситуация на пазара на земя във Виетнам.
(254)
Ползата по тази схема варира между 0,17 % и 0,37 %.
3.3.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
(255)
И двамата оказали съдействие производители износители са се възползвали от няколко преки данъчни облекчения въз основа на освобождаването, предвидено в инвестиционните им лицензи. Правното основание за освобождаването са Указ № 164/2003/ND-CP, заменен с Укази № 124/2008/ND-CP и № 122/2011/ND-CP, циркулярно писмо № 140/2012, Указ № 164/2003/ND-CP, изменен и допълнен с Указ № 152/204/ND-CP относно освобождаването от мито и ДДС на вноса на машини.
(256)
В съответствие с посоченото по-горе законодателство от освобождаване и намаляване на преки данъци могат да се ползват, inter alia, дружества, разположени в специални промишлени зони/паркове, или дружества, които наемат голям брой служители, или дружества, извършващи дейност в определени сектори на икономиката.
(257)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Реализираната от получателите полза е равна на сумата, получена след изваждане на заплатените при преференциалната занижена данъчна ставка суми от общия размер на данъка, платим при нормална данъчна ставка, или на сумата на изцяло освободения данък, в зависимост от случая. Сумите, считани за субсидия, се основават на последните годишни данъчни декларации. Субсидията е била разпределена за цялото дружество и изразена като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(258)
Ползата по тази схема варира между 0,11 % и 0,36 %.
3.3.6. Освобождаване от вносни мита върху внесените суровини
(259)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита върху внесени суровини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в циркулярно писмо № 194/2010TT.
(260)
В своя отговор на въпросника ПВ посочи, че прилага система за възстановяване/отложено плащане на мита. Съгласно законодателството освобождаването се прилага за внесени суровини, влагани в производството на изнасяните продукти. Митата могат да бъдат възстановени до степен, определена от това колко внесени суровини са използвани за изнасяния краен продукт.
(261)
Установено бе, че по време на разследвания период двамата оказали съдействие производители износители не са получили никаква икономическа полза по тази схема по време на разследвания период. Въпреки че те са били освободени от плащането на вносни мита върху суровините, не бе установено прекомерно освобождаване по време на разследвания период. И двете дружества са реализирали относително малки продажби на вътрешния пазар на разглеждания продукт. Освен това те са набавяли значителен дял от основните суровини на вътрешния пазар, тъй като обемът, който са внасяли за производството на изнасяния продукт, не е бил достатъчен.
(262)
С оглед на изложеното по-горе не бе счетено за необходимо да се направи заключение дали докладваната система за възстановяване на мита е в съответствие с правилата на СТО и с членовете на приложения II и III към основния регламент.
(263)
След разгласяването ПВ подкрепи констатациите на Комисията относно тази програма. То обаче пожела да подчертае, че виетнамската система за възстановяване на мита е в пълно съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент въпреки липсата на заключения по този въпрос. Комисията взема под внимание позицията на ПВ. Предвид това, че ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията запазва становището си, че не счита за необходимо, за целите на настоящото разследване, да провери дали схемата за възстановяване на мита е в съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент, както бе обяснено в съображения 231-232 по-горе.
3.3.7. Освобождаване от вносни мита върху внесените машини
(264)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита и ДДС върху внесени машини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в Правителствен указ № 154/2005/N-CP, циркулярно писмо № 194/2010TT и циркулярно писмо № 117/2011.
(265)
От тези дружества бе поискано да представят информация за вноса на машини за 10-годишен период. Въпреки че стана ясно, че оказалите съдействие производители износители са реализирали ползи по схемата, те не са били съществени. Причината за това е фактът, че обемът на вноса на машини от дружествата не е бил толкова голям в сравнение с оборота на продажбите на ПЩВ в ЕС. Освен това размерът на реализираните ползи бе намален, тъй като машините се амортизират за няколко години (обикновено 10) и затова ползата през разследвания период бе съответно намалена.
(266)
Ползата по тази схема варира между 0,08 % и 0,1 %.
3.3.8. Размер на субсидиите
(267)
Размерът на субсидиите за виетнамските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,6 % и 2,31 %. Маржът на субсидията в национален мащаб е среднопретеглената стойност на двата маржа, а именно 1,25 %. Посочените по-горе субсидии са били разпределени за дружествата като цяло и изразени като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(268)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила този интервал на маржа на субсидията и причините, поради които не е взела горната граница на тези маржове, която би била над маржа de minimis. Както Комисията обясни в предходното съображение, интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, варира между най-малко 0,6 % и най-много 2,31 %. От друга страна, изчисляването на среднопретеглената стойност на тези маржове води до среден марж на субсидията за всяка държава, равен на 1,25 %, което е под прага de minimis. Това е постоянно използваната методология за изчисляване на средния марж на субсидията за всяка държава съгласно съответните разпоредби на основния регламент.
3.3.9. Заключение относно Виетнам
(269)
Ставката на субсидията в национален мащаб за Виетнам е 1,25 %. Тъй като този марж е de minimis, бе направено заключението, че в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Виетнам.
4. ВРЕДА
4.1. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА И ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(270)
Сходният продукт е бил произвеждан от 18 производители от Съюза по време на разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(271)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период бе изчислено на около 401 000 тона. Комисията изчисли тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като проверените данни за производството на включените в извадката оказали съдействие производители от Съюза, както и на данните, предоставени от жалбоподателя. Както бе посочено в съображение 10, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 54 % от общото производство на сходния продукт в Съюза.
4.2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(272)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от жалбоподателя, и вноса от трети държави - въз основа на данни от Евростат.
(273)
Потреблението на Съюза се е променяло по следния начин:
Таблица 2
Потребление на Съюза (в тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
838 397
869 025
837 066
890 992
Индекс
100
104
100
106
Източник: данни от жалбата, Евростат
(274)
Потреблението на Съюза е достигнало най-високата си стойност през 2011 г. поради рязкото увеличение на цените на памука, настъпило вследствие на проблеми, свързани с памуковата реколта през 2010 г. В резултат на това търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е повишило, но е спаднало отново през следващата година. По време на разследвания период отново се е наблюдавало 6 % увеличение на потреблението на Съюза.
4.3. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(275)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПЩВ с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 8, параграф 3 от основния регламент.
(276)
Маржът на субсидията, установен по отношение на вноса от Китайската народна република и Виетнам, бе под прага de minimis, предвиден в член 8, параграф 3, буква а) от основния регламент.
(277)
Поради това условията за кумулиране не са изпълнени и анализът на причинно-следствената връзка следователно се ограничава до влиянието на вноса от Индия.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от Индия
(278)
Комисията установи обема на вноса по данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен въз основа на обема на вноса от Индия като част от общото потребление на Съюза (като то се определя от всички продажби в Съюза от производителите от Съюза плюс целия внос на ПЩВ в Съюза).
(279)
Вносът в Съюза от Индия се е променял по следния начин:
Таблица 3
Обем на вноса (в тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Индия (в тонове)
51 258
59 161
63 191
60 852
Индекс
100
115
123
119
Пазарен дял
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Индекс
100
111
123
112
Източник: Евростат
(280)
Като цяло вносът от Индия е останал сравнително стабилен: пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7,5 % през разглеждания период.
4.3.3. Цени на вноса от Индия и подбиване на цените
(281)
Комисията установи цените на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат и проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Подбиването на цените от страна на вноса бе установено въз основа на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители и оказалите съдействие производители от Съюза.
(282)
Средната цена на вноса от Индия в Съюза се е променяла по следния начин:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/t)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
1 025
1 368
1 239
1 212
Индекс
100
134
121
118
Източник: Евростат и проверени данни, предоставени от оказалите съдействие износители
(283)
През 2011 г. (годината, в която е настъпила посочената по-горе криза с памука) се е наблюдавало увеличение на цените на ПЩВ. През следващите години цените са отбелязали спад, но са останали по-високи от тези, наблюдавани през 2010 г. По време на разследвания период цената е била с 18 % по-висока от цената на ПЩВ през 2010 г.
(284)
Комисията определи размера на подбиването на цените през разследвания период чрез сравняване на среднопретеглените цени на получения внос за всеки вид на продукта от вноса от включените в извадката оказали съдействие индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, със съответните корекции за митата и разходите след вноса, и среднопретеглените продажни цени на същите видове на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода.
(285)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 4,1 % и 43,7 % от вноса от Индия на пазара на Съюза.
4.4. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
4.4.1. Общи бележки
(286)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(287)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(288)
За определянето на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, допълнителната информация, предоставена от жалбоподателя в хода на процедурата, и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на надлежно проверените данни, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(289)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(290)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(291)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и оползотворяването на капацитета са се променяли по следния начин:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
362 195
355 240
361 159
401 119
Индекс
100
98
100
111
Производствен капацитет (в тонове)
492 059
451 310
468 115
466 744
Индекс
100
92
95
95
Оползотворяване на капацитета
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Индекс
100
107
105
117
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(292)
По време на разглеждания период обемът на производството се е увеличил с 11 %. Увеличението е настъпило едва през разследвания период (който обхваща последните 12 месеца на разглеждания период). По време на тази част от разглеждания период, предхождаща разследвания период (2011 г. и 2012 г.), обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял или се е задържал на същото ниво.
(293)
Обратно на това, производственият капацитет е отбелязал низходяща тенденция, със спад от 5 % през разследвания период. Наред с възходящата тенденция на обема на производството, описана в съображение 292, оползотворяването на капацитета се е увеличило със 17 %. Трябва да се подчертае обаче, че оползотворяването на капацитета през 2010 г., използвано като основа за анализа на тенденцията, е било ниско за капиталоемка промишленост каквато е промишлеността на ПЩВ, а през разследвания период степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(294)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общ обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
379 840
366 341
344 134
358 130
Индекс
100
96
91
94
Пазарен дял
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Индекс
100
93
91
89
Източник: Евростат, жалбоподателя (CIRFS)
(295)
Обемът на продажбите на пазара на Съюза е намалял през 2011 г. и 2012 г., но леко се е повишил през разследвания период. Като цяло обаче все още се е наблюдавал спад с 6 % спрямо обема на продажбите през 2010 г.
(296)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през разглеждания период. Най-големият спад на пазарния дял е настъпил през 2011 г., но низходящата тенденция се е запазила през 2012 г. и през разследвания период, като е довела до обща загуба на пазарен дял по време на разглеждания период в размер на 11 %.
4.4.2.3. Растеж
(297)
Въпреки умерения ръст на потреблението в Съюза по време на разглеждания период (+ 6 %) и увеличението на обема на производството на производителите от Съюза (+ 11 %), продажбите на производителите от Съюза е спаднал с 6 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(298)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
1 914
1 935
2 000
2 036
Индекс
100
101
105
106
Производителност (тон/наето лице)
189,3
183,6
180,6
197,0
Индекс
100
97
95
104
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(299)
През разглеждания период броят на наетите лица е отбелязал постоянен ръст, което е довело до 6 % увеличение, успоредно с нарастването на производството, както е показано в съображение 292.
(300)
През 2011 г. и 2012 г. производителността е отбелязала спад, тъй като броят на наетите лица е нараснал, а обемът на производството през тези години е останал на същото равнище. Като цяло, през разглеждания период тя се е увеличила с 4 %.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(301)
През разглеждания период средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени в Съюза на общия пазар (EUR/t)
1 283
1 608
1 509
1 489
Индекс
100
125
118
116
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
1 453
1 666
1 629
1 542
Индекс
100
115
112
106
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(302)
Най-голямото увеличение на продажните цени в Съюза е било наблюдавано през 2011 г., когато ПЩВ са били продавани на цена, 25 % по-висока от средната продажна цена през 2010 г. Причина за това е настъпилата през 2011 г. криза с памука, когато търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е увеличило вследствие на лошата памукова реколта през 2010 г. Като цяло през разглеждания период продажните цени в Съюза са се увеличили с 16 %.
(303)
Производствените разходи за единица продукция също са се увеличили по време на разглеждания период, като през 2011 г. са достигнали рекордната стойност от 15 % поради увеличение на цените на петрола през тази година, който е важен фактор за определяне на разходите. Цялостното увеличение на производствените разходи за единица продукция възлиза на 6 % по време на разглеждания период.
4.4.3.2. Разходи за труд
(304)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
31 561
31 080
31 661
32 356
Индекс
100
98
100
103
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(305)
Средните разходи за труд за наето лице първо са отбелязали спад през 2011 г., след което леко са се увеличили през следващите години. През разглеждания период е наблюдавано увеличение от 3 %.
4.4.3.3. Запаси
(306)
През разглеждания период запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
15 731
16 400
15 039
19 108
Индекс
100
104
96
121
Складови наличности в края на периода като процент от продукцията
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Индекс
100
107
97
120
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(307)
С изключение на 2012 г., складовите наличности в края на периода са се увеличили, и са довели до общо увеличение от 21 % през разследвания период. Това съответства на увеличение на производствения обем (общо увеличение от 11 %), докато обемът на продажбите през разглеждания период е намалял (общо с 6 %). Тези тенденции са отразени и от складовите наличности в края на периода като процент от производството.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(308)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Индекс
- 100
18
- 14
5
Паричен поток (в евро)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Индекс
- 100
100
108
89
Инвестиции (в евро)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Индекс
100
146
86
79
Възвръщаемост на инвестициите
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Индекс
- 100
22
- 18
6
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(309)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През разглеждания период маржовете на рентабилността са отбелязали колебания. Като цяло рентабилността се е подобрила значително - от съществена загуба през 2010 г. до отбелязване на рентабилност по време на разследвания период.
(310)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал положително развитие през разглеждания период.
(311)
Инвестициите са достигнали най-високата си стойност през 2011 г., когато са отбелязали ръст от 46 % в сравнение с инвестициите, направени през 2010 г., но през годините след това са следвали низходяща тенденция. По време на разглеждания период инвестициите са намалели с 21 %.
(312)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. През разглеждания период тя е отбелязала положително развитие.
(313)
Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е заявил, че е срещнал трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
4.4.4. Заключение относно вредата
(314)
Вносът от Индия е останал стабилен (пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7 % през разглеждания период). Подбиването на цените е било значително (до 43,7 %).
(315)
Повечето от показателите за вреда са се подобрили. Рентабилността на производителите от Съюза се е увеличила с близо 6 процентни пункта, а средният марж на печалбата е останал на постигнатата през разследвания период незадоволителна точка на рентабилност от 0,3 %. Степента на оползотворяване на капацитета се е увеличила от 74 % на 86 %. Това обаче е било в резултат на увеличаване на обема на производството на Съюза, както и на намаляване на капацитета на Съюза. Средните продажни цени в Съюза са достигнали най-високото си равнище през 2011 г. вследствие на рязкото покачване на цените на памука и петрола. Като цяло средните продажни цени на вноса са се увеличили с 16 % през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток са отбелязали положително развитие. Заетостта също се е увеличила през разглеждания период. Следователно са били наблюдавани признаци на възстановяване в момент, когато промишлеността все още е понасяла вреда.
(316)
Следните показатели за вреда са отбелязали отрицателно развитие през разглеждания период: делът на пазара на Съюза на производителите от Съюза е спаднал от 45,3 % на 40,2 %, тъй като обемът на продажбите е намалял с 6 %. Равнището на инвестициите като цяло е намаляло, с изключение на 2011 г. По време на разглеждания период капацитетът е намалял с 5 %, както бе посочено в съображение 293.
(317)
Като цяло състоянието на промишлеността на Съюза все още може да бъде описано като понасящо вреда, въпреки че то несъмнено се е подобрило през последните години. С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
(318)
Във връзка с разгласяването жалбоподателят заяви, че счита стабилността на индийския пазарен дял на пазара на Съюза за резултат от значително субсидиране. Комисията действително установи подлежащи на изравнителни мерки субсидии (вж. съображение 229), но не бе установена причинно-следствена връзка с вредата, понесена от промишлеността на Съюза (вж. съображения 319-323).
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(319)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от Индия е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от Индия, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и потреблението.
5.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА СУБСИДИРАНИЯ ВНОС
(320)
С оглед на констатациите за посоченото по-долу наличие на субсидиране de minimis по отношение на Китай и Виетнам (вж. съображения 76 и 231), условията за кумулиране не са изпълнени. Поради това анализът на причинно-следствената връзка е ограничен до въздействието на вноса от Индия.
(321)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял от 45,3 % на 40,2 %, докато пазарният дял на индийския внос е останал сравнително стабилен между 6 % и 7 %. Заетостта се е увеличила с 6 % по време на разглеждания период. Поради това промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от този ръст под формата на пазарен дял, но е малко вероятно това да се дължи на индийския пазарен дял, който е останал постоянен.
(322)
По данни от Евростат средните цени на ПЩВ от Индия са били по-ниски от средните цени на ПЩВ от повечето други държави, но е важно да се отбележи, че съществуват големи разлики в качеството и вида на продукта. Във всеки случай, при точното сравнение, извършено за всеки отделен вид, стана ясно, че е налице значително подбиване на цените по отношение на вноса от Индия.
(323)
Въпреки значителното подбиване на цените, не може да се направи заключението, че индийският внос е довел до вреда. Намалението на пазарния дял на промишлеността на Съюза (- 5,1 процентни пункта) на практика не може да бъде отдадено на развитието на обема на вноса от Индия, тъй като пазарният му дял е останал сравнително стабилен (увеличение от само 0,7 процентни пункта по време на разглеждания период). Освен това средните цени на вноса от Индия са нараснали с 18 % през разглеждания период. Цените на индийския внос изглежда не са довели до спад в цените, тъй като финансовото състояние на промишлеността на Съюза, макар и все още застрашено по време на разследвания период, се е подобрило значително през разглеждания период.
5.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
5.2.1. Внос от трети държави
(324)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави се е променял по следния начин:
Таблица 12
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Република Корея
Обем (в тонове)
129 918
165 365
163 540
181 540
Индекс
100
127
126
140
Пазарен дял
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Индекс
100
123
126
131
Средна цена (EUR/t)
1 116
1 367
1 361
1 300
Индекс
100
123
122
116
Тайван
Обем (в тонове)
121 656
108 645
100 072
92 423
Индекс
100
89
82
76
Пазарен дял
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Индекс
100
86
82
71
Средна цена (EUR/t)
1 131
1 416
1 383
1 369
Индекс
100
125
122
121
Китай
Обем (в тонове)
5 198
8 980
23 209
44 651
Индекс
100
173
446
859
Пазарен дял
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Индекс
100
167
447
808
Средна цена (EUR/t)
1 065
1 279
1 265
1 209
Индекс
100
120
119
113
Турция
Обем (в тонове)
32 921
29 969
34 303
36 908
Индекс
100
91
104
112
Пазарен дял
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Индекс
100
88
104
105
Средна цена (EUR/t)
1 133
1 466
1 383
1 382
Индекс
100
129
122
122
Виетнам
Обем (в тонове)
24 884
25 487
26 410
29 717
Индекс
100
102
106
119
Пазарен дял
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Индекс
100
99
106
112
Средна цена (EUR/t)
978
1 182
1 175
1 096
Индекс
100
121
120
112
Индонезия
Обем (в тонове)
25 902
30 285
24 032
24 699
Индекс
100
117
93
95
Пазарен дял
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Индекс
100
113
93
90
Средна цена
1 055
1 329
1 267
1 167
Индекс
100
126
120
111
Тайланд
Обем (в тонове)
17 548
23 510
17 103
18 952
Индекс
100
134
97
108
Пазарен дял
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Индекс
100
129
98
102
Средна цена (EUR/t)
1 140
1 449
1 310
1 298
Индекс
100
127
115
114
Друг внос
Обем (в тонове)
49 272
51 282
41 074
43 120
Индекс
100
104
83
88
Пазарен дял
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Индекс
100
100
83
82
Средна цена (EUR/t)
1 323
1 681
1 603
1 532
Индекс
100
127
121
116
Източник: Евростат
(325)
Най-големият дял на вноса (181 540 тона, което представлява пазарен дял от 20,4 % по време на разследвания период) идва от Република Корея, чийто пазарен дял през разглеждания период се е увеличил с 4,9 процентни пункта. Тайван е вторият най-голям износител за Съюза. Въпреки че по време на разглеждания период вносът от Тайван е намалял (- 4,1 процентни пункта), Тайван все още е държал пазарен дял от 10,4 % през разследвания период. На четвърто място в списъка на износителите (след Индия, която е третият по големина износител) е Китай, чийто пазарен дял се е увеличил с 4,4 процентни пункта и е достигнал 5 %. Вносът от други трети държави е по-малък от вноса от Индия, но значителни количества ПЩВ се внасят и от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд (и четирите със сравнително стабилен пазарен дял). Взет заедно, вносът от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд представлява около 12 % пазарен дял (12,4 % през разследвания период).
(326)
Увеличаването на вноса, по-специално от Република Корея, заслужава да бъде отбелязано. През разследвания период обемът на корейския внос е достигнал равнища, три пъти по-високи от тези на обема на индийския внос. Той се е увеличил с 40 % през разглеждания период, а пазарният му дял се е увеличил с 4,9 процентни пункта до 20,4 %. Вносът от Китай също се е увеличил значително, с повече от 700 % по отношение на обема или 4,4 процентни пункта по отношение на пазарния дял. Вносът от Китай е подбивал значително и цените на промишлеността на Съюза.
(327)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че ако вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била следствие от внос, това се дължи по-скоро на вноса от държави, различни от Индия.
(328)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че Комисията не е проучила допълнително експортните цени от Китай и Виетнам. Следва да се припомни, че за Китай и Виетнам бяха установени равнища de minimis на субсидиите. Ето защо Комисията оцени експортните цени за тези две държави в своя анализ на причинно-следствената връзка по отношение на въздействието на други фактори и в действителност не извърши кумулативна оценка на вноса на трите държави, засегнати от настоящата процедура, тъй като бе констатирано, че субсидиите, установени в Китай и Виетнам, са били на равнище de minimis, както бе посочено в съображения 275-277.
(329)
Жалбоподателят представи коментари относно средната цена на вноса от Корея, както и (незначителното) увеличение на неговия обем между 2011 и 2012 г. С оглед на цялостното увеличение на обема и пазарния дял на корейския внос през разглеждания период и предвид факта, че неговите средни цени са по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза, Комисията остава на мнение, че корейският внос е друг съществен фактор при анализа на причинно-следствената връзка.
(330)
Жалбоподателят се позовава и на средните експортни цени от трите държави, първоначално засегнати от настоящата процедура, и от Корея и Тайван за периода от януари до юли 2014 г. Това обаче не отговаря на разглеждания период, който се простира от 2010 г. до края на разследвания период. Поради това коментарът се отхвърля.
5.2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(331)
През разглеждания период обемът и средната стойност на износа на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 13
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
31 158
32 204
41 279
36 149
Индекс
100
103
132
116
Средна цена (EUR/t)
1 760
1 945
1 924
1 962
Индекс
100
111
109
112
Източник:
Обем: жалбоподателя (CIRFS)
Стойност: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(332)
Промишлеността на Съюза продава извън ЕС основно специални продукти, което обяснява по-високите средни продажни цени, наблюдавани на тези пазари.
(333)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е увеличил с почти 30 % по време на разглеждания период и е достигнал най-високата си стойност през 2012 г. Средните продажни цени са се повишили през 2011 г., а след това са останали стабилни до разследвания период.
(334)
Въпреки доброто равнище на износа на включените в извадката производители от Съюза абсолютната стойност на изнесените обеми е била относително малка в сравнение с обема на продажбите, продавани в Съюза. Тяхното въздействие съответно не е било достатъчно, за да се компенсират трудностите и вредата, нанесена на вътрешния пазар на Съюза.
5.2.3. Потребление
(335)
Пазарът на Съюза на ПЩВ е представлявал 838 397 тона през 2010 г. и през разследвания период е достигнал 890 992 тона. Това означава растеж на пазара от 6 % през разглеждания период. С други думи, не е бил налице спад в търсенето, което да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Икономическа криза
(336)
Едно сдружение на ползвателите, търговската камара на една от засегнатите държави, както и един държавен орган заявиха, че вредата е била причинена от икономическата криза. Този довод не може да бъде приет, тъй като пазарът на Съюза на ПЩВ се е увеличил с 6 % и средните продажни цени в Съюза са се повишили с 16 %.
(337)
Търговската камара също така заяви, че поради икономическата криза търсенето на специални ПЩВ е спаднало, а търсенето на потребителските стоки от ПЩВ се е увеличило. Припомня се, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението не се взема под внимание.
5.2.5. Висока степен на оползотворяване на капацитета
(338)
Един държавен орган заяви, че вредата по отношение на загубата на пазарен дял не е могла да бъде причинена от субсидиран внос с оглед на високата степен на оползотворяване на капацитета на промишлеността на Съюза. Оползотворяването на капацитета на промишлеността на Съюза действително се е увеличило по време на разглеждания период, но в нито един момент не се е доближило до границите на наличния капацитет. При най-високата стойност, отбелязана по време на разследвания период, степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %. Това дава широк марж за по-нататъшно увеличаване на производството. Въпреки това, тъй като обемът на продажбите в Съюза на производителите от Съюза не е последвал възходящата тенденция в потреблението, загубата на пазарен дял, продължава да се счита за един от показателите за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(339)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че не е възможно да установи причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от Индия. Това заключение се основава на първо място на факта, че пазарният дял на вноса от Индия е сравнително малък и е нараснал съвсем слабо (от 6,1 % на 6,8 %), в сравнение с пазарния дял на промишлеността на Съюза, който е много по-голям, но продължава значително да намалява (от 45,3 % на 40,2 %). На второ място, обемът на вноса от някои други държави (Корея, Тайван, Китай) е бил по-голям и/или е отбелязал значителен ръст; поради това, ако вносът е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, това следва да се отдаде на вноса от тези държави, а не на вноса от Индия (вж. съображения 325- 327).
(340)
Причинно-следствената връзка по смисъла на член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде установена.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(341)
С оглед на това процедурата следва да бъде прекратена, тъй като равнището на субсидиите за Китайската народна република и Виетнам бе счетено за de minimis и не бе установена причинно-следствена връзка между вредата и субсидиите, предоставени на вноса с произход от Индия.
(342)
Комитетът, създаден с член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Прекратява се антисубсидийната процедура по отношение на вноса на синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
оd 16. prosinca 2014.
o prekidu antisubvencijskog postupka koji se odnosi na uvoz poliesterskih rezanih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Indije i Vijetnama
(2014/918/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 14. stavak 2.,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. POKRETANJE POSTUPKA
(1)
Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 19. prosinca 2013. antisubvencijski ispitni postupak u vezi s uvozom u Uniju poliesterskih rezanih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Indije i Vijetnama („predmetne zemlje”) na temelju članka 10. Uredbe (EZ) br. 597/2009 („Osnovna uredba”). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).
(2)
Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europsko udruženje za umjetna vlakna (CIRFS) („podnositelj pritužbe”) 4. studenoga 2013. uložilo pritužbu u ime sedmero proizvođača. Podnositelj pritužbe predstavljao je više od 70 % ukupne proizvodnje poliesterskih rezanih vlakana („podnositelj pritužbe”) u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie subvencioniranja i tako nastale znatne štete, što je smatrano dostatnim opravdanjem za pokretanje ispitnog postupka.
(3)
Prije pokretanja postupka, a u skladu s člankom 10. stavkom 7. Osnovne uredbe, Komisija je obavijestila vladu Narodne Republike Kine, vladu Indije i vladu Vijetnama da je primila uredno dokumentiranu pritužbu u kojoj se tvrdi da subvencionirani uvoz PSF-a podrijetlom iz njihovih zemalja uzrokuje znatnu štetu industriji Unije. Komisija je pozvala navedene vlade na pojedinačna savjetovanja u cilju razjašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem pritužbe i postizanjem sporazumnog rješenja.
Narodna Republika Kina (Kina)
(4)
Vlada Kine nije prihvatila ponudu za savjetovanja, pozivajući se na nesporazum u vezi s datumom podnošenja pritužbe. Međutim, vlada Kine dostavila je primjedbe u vezi s tvrdnjama sadržanima u pritužbi o nedostatku mogućnosti kompenzacije programa.
Indija
(5)
Vlada Indije prihvatila je ponudu za savjetovanja te je zatim održano savjetovanje. Tijekom savjetovanja nije bilo moguće postići sporazumno rješenje. Međutim, na odgovarajući su način uzete u obzir primjedbe vlade Indije o programima navedenima u pritužbi.
Vijetnam
(6)
Vlada Vijetnama prihvatila je ponudu za savjetovanja te je zatim održano savjetovanje. Tijekom savjetovanja nije bilo moguće postići sporazumno rješenje. Međutim, na odgovarajući su način uzete u obzir primjedbe vlade Vijetnama o programima navedenima u pritužbi.
1.2. ZAINTERESIRANE STRANE
(7)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Uz to, Komisija je posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike te vlade Kine, Indije i Vijetnama, poznate uvoznike, dobavljače i korisnike, trgovce te udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka i pozvala ih na sudjelovanje.
(8)
Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.
(a) Odabir uzorka
(9)
S obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika, proizvođača Unije i nepovezanih uvoznika, od svih se poznatih proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika zatražilo da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim djelatnostima povezanima s PSF-om tijekom razdoblja od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. Ti su podaci zatraženi u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzorka potreban te, ako jest, sam odabir uzoraka. Obavljena su savjetovanja i s nadležnim tijelima Kine, Indije i Vijetnama.
Odabir uzorka proizvođača iz Unije
(10)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka navela da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju količine prodaje i proizvodnje PSF-a tijekom razdoblja ispitnog postupka i uzimajući u obzir zemljopisno širenje. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 54 % ukupne proizvodnje PSF-a u Uniji.
(11)
Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak. Nisu dostavljene nikakve primjedbe. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.
Odabir uzorka uvoznika
(12)
Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
Osam nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je prvotno na temelju najveće količine uvoza u Uniju odabrala uzorak od triju nepovezanih uvoznika. U skladu s člankom 27. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim zainteresiranim uvoznicima.
(14)
Jedan od proizvođača u uzorku povukao se iz uzorka, obavješćujući Komisiju da neće dostaviti odgovor na upitnik. Komisija je naknadno odustala od odabira uzorka s obzirom na ograničeni broj preostalih uvoznika (koji nisu uključeni u uzorak), od kojih se zatražilo da dostave odgovor na upitnik. Dva društva koja uvoze i upotrebljavaju predmetni proizvod navela su da ne žele surađivati kao uvoznici, već kao korisnici. Od preostalih pet nepovezanih uvoznika primljena su četiri odgovora na upitnik.
Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Kine
(15)
Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Kine zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Stalne misije Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.
(16)
Na početku je 23 kineskih proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika dostavilo zatražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Na temelju podataka primljenih od proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika i u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe Komisija je prvotno predložila uzorak od pet proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika koji surađuju s najvećom količinom izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. U kasnijoj su fazi još dva proizvođača izvoznika/skupine proizvođača izvoznika dostavili zatražene podatke. Međutim, veličina tih dvaju kineskih proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika nije bila takva da bi se u slučaju dostave zatraženih podataka u roku promijenio uzorak.
(17)
Dva kineska proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika zatražila su odabir uzorka na temelju sirovine upotrijebljene za proizvodnju PSF-a. Oni su stoga tvrdili da je za uzorak potrebno odabrati isti broj proizvođača PSF-a koji upotrebljavaju pročišćenu tereftalnu kiselinu/monoetilen glikol („PTA/MEG”), s jedne strane te proizvođača PSF-a koji upotrebljavaju listiće PET-a, s druge strane. Tvrdili su i da se proizvodni postupci razlikuju ovisno o upotrijebljenoj sirovini te da se proizvođači koji upotrebljavaju različite sirovine ne natječu na istom tržištu. Štoviše, tvrdilo se da proizvođači PSF-a koji ne upotrebljavaju PTA/MEG kao sirovinu ne bi imali koristi od osiguravanja PTA-a/MEG-a uz naknadu manju od primjerene opisane u pritužbi.
(18)
Komisija je odabrala uzorak na temelju najveće količine izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka u skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe. U uzorku se jednako tako uzelo u obzir da neke programe ne mogu upotrebljavati svi proizvođači izvoznici iz Kine. Štoviše, napomenuto je da uzorak uključuje društva koja upotrebljavaju oba proizvodna postupka.
(19)
Temeljenje odabira uzorka samo na vrstama proizvodnih postupaka prouzročilo bi rizik dovođenja u pitanje ishoda ispitnog postupka zbog pretpostavke da će subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere utvrditi samo za proizvođače PSF-a koji upotrebljavaju PTA/MEG kao sirovinu, a ne za proizvođače PSF-a koji kao sirovinu upotrebljavaju listiće PET-a. Osim toga, smatralo se da bi takvi kriteriji za odabir bili proizvoljni jer posljedični uzorak s jednakim brojem društava ne bi bio reprezentativan u smislu količine izvoza u Uniju u skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe te je stoga zahtjev odbačen.
(20)
Jedan od kineskih proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika tvrdio je da je uzorak potrebno temeljiti na vrijednosti izvoza, a ne na količini izvoza te je zamolio da ga se uključi u uzorak. Odabir uzorka temeljenog na vrijednostima izvoza ne bi doveo do reprezentativnih i objektivnih rezultata s obzirom na to da bi se subvencioniranjem moglo narušiti cijene. Komisija je odabrala pet najvećih proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika u smislu količine, koji su predstavljali 53 % ukupnih količina koje su kineski izvoznici koji surađuju izvezli u Uniju. To se smatra najvećom reprezentativnom količinom izvoza koja se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu u skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(21)
Ista je strana tvrdila da se sirovina u cijelosti sastoji od recikliranog tekstilnog otpada i da nema koristi od bilo kakvih subvencija koje bi se mogle povezati s upotrebom PTA-a/MEG-a. Ta je strana tvrdila da joj nije potrebno pripisati nikakvu maržu subvencije koja je izračunana na temelju podataka o društvima koja su kao sirovinu upotrebljavala PTA/MEG. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 18., u uzorku se jednako tako uzelo u obzir da neke programe ne mogu upotrebljavati svi proizvođači izvoznici iz Kine. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(22)
Privremeni uzorak od pet proizvođača izvoznika, kako je opisan u uvodnoj izjavi 16., stoga je potvrđen kao konačni uzorak.
(23)
Nakon objave podnositelj pritužbe doveo je u pitanje metodologiju odabira uzorka koju je primijenila Komisija. Iznio je sumnju u reprezentativnost 23 kineskih proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika spomenutih u uvodnoj izjavi 16. u vezi s ukupnom količinom PSF-a izvezenog iz Kine u Uniju. Osim toga, smatrao je da uzorak koji čini pet društava nije dostatan s obzirom na navedeni broj od 150 proizvođača PSF-a u Kini. Štoviše, tvrdio je da se pri odabiru uzorka nije uzelo u obzir zemljopisno širenje kineskih proizvođača i udjel kineskih proizvođača koji primjenjuju različite proizvodne postupke. Naposljetku, podnositelj pritužbe tvrdio je da Komisija nije objavila stvarnu količinu PSF-a koji su proizvela kineska društva u uzorku te je li količina proizvodnje reprezentativna u odnosu na ukupnu količinu PSF-a proizvedenog u Kini.
(24)
Uvoz 23 kineskih proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika predstavljao je 83 % ukupne količine kineskog uvoza te se stoga suradnja smatrala visokom. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 16., Komisija je odabrala uzorak od pet proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika koji su surađivali u ispitnom postupku s najvećom količinom izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Na temelju toga uzorak se smatrao reprezentativnim. Od odabranih se društava zatražilo da u cijelosti ispune upitnik. U svakom slučaju, proizvođači izvoznici koji nisu voljni surađivati u ispitnom postupku ne mogu biti odabrani za uzorak s obzirom na to da Komisija nastoji utvrditi nalaze koji se temelje na podacima prikupljenima od proizvođača izvoznika koji surađuju putem njihovih odgovora na upitnik, koji se provjeravaju na licu mjesta.
(25)
U pogledu odabira uzorka proizvođača izvoznika i uzimanja u obzir njihova zemljopisnog širenja u Kini, podnositelj pritužbe nije potkrijepio svoju tvrdnju. Posebno, podnositelj pritužbe nije objasnio zašto bi uzorak koji se temelji na kriteriju zemljopisnog širenja bio u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe, kojim se predviđa mogućnost odabira uzorka na temelju najveće količine izvoza.
(26)
Što se tiče tvrdnje da uzorkom nije uzet u obzir udjel kineskih proizvođača koji upotrebljavaju različite proizvodne postupke, istaknuto je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 18., da je uzorak uključivao društva koja upotrebljavaju oba proizvodna postupka. Osim toga, najveći kineski izvoznici upotrebljavaju PTA/MEG u proizvodnji PSF-a za tržište Unije.
(27)
Nadalje, iako podnositelj pritužbe upućuje na proizvodnju, a ne na izvoz u Uniju, napominje se da Komisija ne treba dostaviti količinu PSF-a koji su proizveli kineski proizvođači izvoznici/skupine proizvođača izvoznika u uzorku s obzirom na to da je svrha trenutačnog postupka ocjena subvencioniranja u odnosu na količinu PSF-a proizvedenog u Kini i izvezenog u Uniju.
(28)
Stoga su odbačene sve tvrdnje podnositelja pritužbe u vezi s metodologijom uzorka.
Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Indije
(29)
Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz Indije zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Stalne misije Indije pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.
(30)
Osam proizvođača izvoznika iz Indije dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiriju društava na temelju najveće reprezentativne količine izvoza u Uniju koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 27. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s nadležnim tijelima Indije. Nije bilo nikakvih primjedaba.
(31)
Nakon objave podnositelj pritužbe uputio je na postojanje 17 proizvođača PSF-a u Indiji te doveo u pitanje reprezentativnost uzorka od četiriju proizvođača izvoznika. Komisija potvrđuje da se uzorak od četiriju indijskih proizvođača izvoznika smatrao reprezentativnim s obzirom na to da je njime obuhvaćeno oko 90 % ukupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.
Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Vijetnama
(32)
Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz Vijetnama zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Stalne misije Vijetnama pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.
(33)
Pet je proizvođača izvoznika iz Vijetnama dostavilo zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak, ali jedno od tih društava nije ostvarilo nikakvu izvoznu prodaju u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga je Komisija odlučila ne ispitati to društvo. S obzirom na mali broj preostalih proizvođača izvoznika, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.
(34)
Nakon objave podnositelj pritužbe napomenuo je da su u slučaju Vijetnama odgovori na upitnik primljeni od triju od četiriju proizvođača izvoznika i da je Komisija trebala nastojati postići istu pokrivenost i za kineske i indijske izvoznike. Komisija ističe da je stanje industrije bilo poprilično različito u Vijetnamu s obzirom na vrlo ograničeni broj proizvođača izvoznika koji surađuju (tj. tri), za razliku od znatnog broja proizvođača izvoznika u Kini i Indiji. Stoga je postojala potreba za odabirom uzorka samo u ta dva potonja društva. Komisija jednako tako razjašnjava da tri vijetnamska društva koja surađuju i predmet su ispitnog postupka predstavljaju više od 99 % ukupne količine izvoza predmetnog proizvoda iz Vijetnama u Uniju.
(b) Pojedinačno ispitivanje
(35)
Tri proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika iz Kine zatražila su pojedinačno ispitivanje prema članku 27. stavku 3. Osnovne uredbe. S obzirom na broj zahtjeva za pojedinačno ispitivanje i veličinu uzorka proizvođača izvoznika iz Kine, ispitivanje tih zahtjeva bilo bi nepotrebno veliko opterećenje. Stoga su ti zahtjevi odbačeni.
(36)
Jedan proizvođač izvoznik iz Indije zatražio je pojedinačno ispitivanje prema članku 27. stavku 3. Osnovne uredbe. Ispitivanje tog zahtjeva prihvaćeno je. Posebno je odlučeno da pojedinačno ispitivanje u ovom konkretnom slučaju neće predstavljati preveliko opterećenje te da neće spriječiti pravovremeni završetak ispitnog postupka.
(c) Odgovori na upitnik
(37)
Komisija je poslala upitnike predstavnicima Kine (uključujući posebne upitnike za banke te proizvođače PTA-a i MEG-a), predstavnicima Indije (uključujući posebne upitnike za banke) i predstavnicima Vijetnama (uključujući posebne upitnike za banke te proizvođače PTA-a i MEG-a). Nadalje, Komisija je poslala upitnike pet proizvođača izvoznika u uzorku iz Kine, pet proizvođača izvoznika (četirima u uzorku i jednom koji nije u uključen u uzorak) iz Indije, četirima proizvođačima izvoznicima iz Vijetnama, četirima proizvođačima iz Unije, pet nepovezanih uvoznika i 105 korisnika.
(38)
Što se tiče Kine, odgovori na upitnik primljeni su od vlade Kine (Ministarstva trgovine) i pet proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika u uzorku iz Kine. Što se tiče Indije, odgovori na upitnik primljeni su od vlade Indije (Ministarstva trgovine i industrije), četiri proizvođača izvoznika u uzorku iz Indije te indijskog proizvođača izvoznika koji je zatražio pojedinačno ispitivanje. Što se tiče Vijetnama, primljeni su odgovori od vlade Vijetnama (Vijetnamskog tijela za nadzor tržišnog natjecanja, Ministarstva industrije i trgovine te različitih banaka). Jedan proizvođač izvoznik, koji je predstavljao vrlo malenu količinu izvoza u Uniju, povukao je suradnju i nije odgovorio na upitnik. Odgovori na upitnik primljeni su od preostalih triju proizvođača izvoznika (od kojih dva pripadaju istoj skupini) u Vijetnamu. Osim toga, odgovore na upitnik dostavila su četiri proizvođača iz Unije, četiri nepovezana uvoznika i dvanaest korisnika.
(39)
Nakon objave podnositelj pritužbe iznio je primjedbu da se čini da postoji nedostatak proporcionalnosti u vezi s brojem upitnika poslanih proizvođačima iz Unije u uzorku, s jedne strane te uvoznicima i korisnicima, s druge strane. Prvo i najvažnije, na temelju broja upitnika poslanih jednoj skupini gospodarskih dionika (proizvođačima iz Unije, proizvođačima izvoznicima, uvoznicima ili korisnicima) ne može se donijeti zaključak o važnosti koju Komisija pridaje njihovoj situaciji. Jedini je cilj pribaviti pravu razinu i iznos podataka kako bi se izradila najbolja moguća analiza subvencije, štete i interesa Unije.
(40)
U ovom predmetu upitnici su poslani četirima proizvođačima iz Unije u uzorku, četirima kineskim proizvođačima izvoznicima u uzorku, pet indijskih proizvođača izvoznika, četirima vijetnamskim proizvođačima izvoznicima, pet uvoznika i svim poznatim korisnicima te korisnicima koji su se javili. Doista, člankom 27. Osnovne uredbe ne predviđa se odabir uzorka korisnika. Štoviše, dosadašnje iskustvo iz ispitnih postupaka u vezi sa zaštitom trgovine pokazuje da je, iako se u nekim predmetima, na temelju raspoloživih podataka, može stupiti u vezu s velikim brojem korisnika, obično samo ograničen broj njih voljan dostaviti odgovor na upitnik. Komisija je stoga i u ovom predmetu aktivno nastojala uspostaviti suradnju s najvećim brojem korisnika.
(d) Posjeti radi provjere
(41)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencioniranja, proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 26. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
Vlada Kine
-
Ministarstvo trgovine Kine, Peking, Kina.
Vlada Indije
-
Ministarstvo trgovine i industrije, New Delhi.
Vlada Vijetnama
-
Vijetnamsko tijelo za nadzor tržišnog natjecanja, Ministarstvo industrije i trgovine, Hanoi,
-
Ministarstvo financija, Hanoi (uključujući posjete radi provjere u nekoliko banaka),
-
carinska tijela u Thai Binhu, grad Thai Binh, pokrajina Thai Binh.
Proizvođači iz Unije
-
Trevira GmbH, Bobingen, Njemačka,
-
Wellman International Ltd., Kells, Irska,
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Rumunjska,
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Češka Republika.
Uvoznici
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Ujedinjena Kraljevina.
Korisnici
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Njemačka.
Proizvođači izvoznici iz Kine:
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Šangaj,
-
Jiangsu Huaxicun Co, selo Huaxi, Jiangyin,
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou,
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen,
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang.
Proizvođači izvoznici u Indiji
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai,
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur,
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur,
-
Reliance Industries Limited, Mumbai,
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai.
Proizvođači izvoznici iz Vijetnama
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., grad Halong,
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai grad Thuy, pokrajina Thai Binh i Hop Than Co. Ltd., grad Thai Binh, pokrajina Thai Binh (zajedno „Thai Binh Group”).
(42)
Nakon objave podnositelj pritužbe tvrdio je da je većina kineskih proizvođača regionalno koncentrirana u jugoistočnim priobalnim pokrajinama Jiangsu i Zhejiang i da nijedan od pet posjeta radi provjere nije obavljen u bilo kojoj od tih dviju pokrajina. U vezi s tim napominje se da se društva Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co i Jiangsu Huaxicun Co nalaze u pokrajini Jiangsu, dok se društvo Zhejiang Anshun Pettechs Fibre nalazi u pokrajini Zhejiang. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(43)
Osim toga, podnositelj pritužbe tvrdio je da dva velika kineska proizvođača, u smislu proizvodnog kapaciteta, nisu uključena u uzorak. U vezi s tim, podsjeća se da je, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 16. i 18., Komisija odabrala uzorak na temelju količine izvoza u Uniju i odabrala pet najvećih proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika u Uniju u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Sama činjenica da postoje drugi veliki proizvođači PSF-a u Kini nije dovoljna da se dovede u pitanje reprezentativnost uzorka.
(44)
Podnositelj pritužbe sličnu je tvrdnju iznio za Vijetnam, tvrdeći da dva najveća vijetnamska proizvođača PSF-a nisu uključena u opseg ispitnog postupka. Kako je Komisija objasnila u uvodnim izjavama 32. do 34., ispitnim postupkom obuhvaćeni su svi vijetnamski proizvođači koji izvoze PSF u Uniju, a odgovori su primljeni od triju proizvođača izvoznika koji predstavljaju gotovo sav izvoz PSF-a u Uniju. Činjenica da u Vijetnamu možda postoje drugi veliki proizvođači PSF-a koji ne izvoze predmetni proizvod u Uniju nije važna za reprezentativnost proizvođača izvoznika koji surađuju.
1.3. RAZDOBLJE ISPITNOG POSTUPKA I RAZMATRANO RAZDOBLJE
(45)
Ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
(46)
Nakon objave podnositelj pritužbe iznio je primjedbu o trajanju razdoblja ispitnog postupka, za koje je smatrao da je kratko i da je stoga „negativno utjecalo” na nalaze Komisije. Podnositelj pritužbe naveo je da se trajanjem od dvanaest mjeseci zanemarilo da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije navodno trajala tijekom razdoblja od nekoliko godina. Podnositelj pritužbe smatrao je i da se subvencije navedene u pritužbi nije moglo na odgovarajući način analizirati primjenom razdoblja ispitnog postupka od dvanaest mjeseci.
(47)
Što se tiče analize štete, potrebno je istaknuti da je Komisija ocijenila godine 2010., 2011. i 2012. te razdoblje ispitnog postupka, a ne, kako to navodi podnositelj pritužbe, samo dvanaest mjeseci razdoblja ispitnog postupka. S obzirom na određivanje subvencioniranja, Komisija je odabrala, u skladu sa svojim diskrecijskim pravom i člancima 5. i 11. Osnovne uredbe, razdoblje ispitnog postupka od dvanaest mjeseci. Do objave ni podnositelj pritužbe ni bilo koja druga zainteresirana strana nisu iznijeli primjedbe u vezi s trajanjem razdoblja ispitnog postupka koje je određeno u obavijestio pokretanju postupka i upitnicima. Komisija smatra da je razdoblje ispitnog postupka od dvanaest mjeseci prikladno kako bi se osigurali reprezentativni nalazi za potrebe ispitnog postupka. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.
1.4. OBJAVA
(48)
Komisija je 2. listopada 2014. svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala prekinuti postupak i pozvala sve zainteresirane strane da dostave primjedbe. Primjedbe su primljene od udruženja korisnika, podnositelja pritužbe, jednog kineskog proizvođača izvoznika i njegovih povezanih subjekata, četiriju indijskih proizvođača izvoznika, vlade Kine i vlade Vijetnama. Komisija je primjedbe razmotrila i uzela ih u obzir kada je to bilo primjereno.
(49)
Primjedbe primljene od udruženja korisnika odnosile su se na pitanje interesa Unije, koji nije ocijenjen s obzirom na to da nije bilo osnove za uvođenje mjera.
2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. PREDMETNI PROIZVOD
(50)
Predmetni proizvod jesu sintetička rezana vlakna od poliestera, niti grebena niti češljana niti drukčije pripremljena za predenje, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Indije i Vijetnama, trenutačno razvrstana u oznaku KN 5503 20 00 („predmetni proizvod”).
(51)
Predmetni proizvod može se uobičajeno proizvoditi upotrebom PTA-a (pročišćene tereftalne kiseline) i MEG-a (monoetilen glikola) ili upotrebom listića od recikliranih PET boca za proizvodnju recikliranog PSF-a. Proizvod se upotrebljava u širokom nizu primjena, na primjer u odjeći, odjevnim predmetima i kućanskom namještaju, ali i u automobilskoj industriji, industriji higijenskih i medicinskih proizvoda te u građevinskoj industriji.
2.2. ISTOVJETNI PROIZVOD
(52)
Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te istu osnovnu namjenu:
-
predmetni proizvod,
-
proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetnih zemalja, i
-
proizvod koji industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji.
(53)
Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
2.3. TVRDNJE U VEZI S OPSEGOM PROIZVODA
2.3.1. PSF izrađen od PTA-a/MEG-a i PSF izrađen od recikliranih PET boca
(54)
Dva državna tijela i udruženje koje predstavlja proizvođače izvoznike jedne od predmetnih zemalja tvrdili su da je s PSF-om izrađenim od PTA-a/MEG-a i PSF-om izrađenim od recikliranih PET boca potrebno postupati kao s dvama različitim proizvodima. Ta se tvrdnja temeljila na razlici u glavnim sirovinama koje se upotrebljavaju s obzirom na to da se za određene vrste PSF-a upotrebljava PTA/MEG, dok se za određene druge vrste umjesto toga upotrebljavaju listići izrađeni od recikliranih PET boca. U vezi s time, kao važne razlike spomenuti su trošak i prodajne cijene. Jednako tako, tvrdilo se da između PSF-a izrađenog od PTA-a/MEG-a i PSF-a izrađenog od recikliranih PET boca postoje znatne razlike u kvaliteti, što utječe na upotrebu i primjenu.
(55)
PSF izrađen od PTA-a/MEG-a i PSF izrađen od recikliranih PET boca doista čine dvije različite vrste PSF-a u opsegu proizvoda PSF-a. Ipak, te dvije vrste dijele ista fizička i kemijska svojstva, a njihove su krajnje namjene i u osnovi iste. Priznaje se da nisu sve vrste proizvoda međusobno zamjenjive, ali prethodnim ispitnim postupcima i trenutačnim ispitnim postupkom utvrđeno je da postoji barem djelomična međusobna zamjenjivost i preklapanje upotrebe različitih vrsta proizvoda. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(56)
Jedan je proizvođač izvoznik u svojem podnesku ponovio da upotreba recikliranih PET boca za razliku od upotrebe listića izrađenih od recikliranih PET boca uključuje različiti proizvodni postupak i predstavlja različitu sirovinu. Ista je strana dodala i da su trošak i prodajna cijena te kvaliteta PSF-a proizvedenog upotrebom recikliranih PET boca znatno niži od troška, prodajne cijene i kvalitete „uobičajenog PSF-a”. Komisija i dalje smatra da je sirovina, radilo se o recikliranim PET bocama ili listićima izrađenima od recikliranih PET boca, u osnovi ista. U usporedbi s listićima PET-a, dodatni potrebni koraci, kada se upotrebljavaju PET boce, jesu razvrstavanje i pranje boca, čemu slijedi sječa boca u listiće. Svi kasniji koraci u proizvodnju su isti. Osim toga, konačni proizvod ima ista svojstva, pri čemu se podrazumijeva da mogu postojati različiti razredi kvalitete kao što je i predviđeno u PCN-u. Razlika u cijeni (ako postoji) kao posljedica različitih razreda kvalitete stoga je obuhvaćena PCN-om. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.
2.3.2. Potrošni PSF i posebni PSF
(57)
Jedno državno tijelo i četiri proizvođača izvoznika tvrdili su da s potrošnim PSF-om i posebnim PSF-om treba postupati kao s različitim proizvodima zbog razlika u trošku proizvodnje, prodajnim cijenama i upotrebi. Tvrdilo se i da je industrija Unije usredotočena na posebni PSF kao temeljnu vrstu PSF-a, dok predmetne zemlje uglavnom isporučuju potrošni PSF.
(58)
Jedno državno tijelo i četiri proizvođača izvoznika koji su iznijeli tvrdnju opisanu u uvodnoj izjavi 57. nisu dostavili definiciju posebnog PSF-a.
(59)
Posebnim PSF-om, kako su ga definirali proizvođači iz Unije u uzorku, obuhvaćen je raspon od PSF-a izrađenog od kombinacije poliestera i polietilena za upotrebu u higijenskim proizvodima, obojenog PSF-a, PSF-a posebne čvrstoće, PSF-a za tehničku upotrebu (poput geotekstila i netkanih tkanina koje se upotrebljavaju u građevinskoj industriji), PSF-a koji je definiran, razvijen i prilagođen s kupcem za posebne primjene, do PSF-a koji se upotrebljava za automobilsku industriju (posebno vidljive obloge automobila moraju biti dosljedno obojene).
(60)
Prema proizvođačima Unije u uzorku, standardnim PSF-om obuhvaćen je onaj PSF koji ima širi raspon fleksibilnosti svojih specifikacija.
(61)
Prema predloženoj definiciji posebne vrste PSF-a i potrošne vrste PSF-a, obje vrste dijele ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva. Činjenica da postoji nekoliko vrsta, razreda ili kvaliteta ne isključuje mogućnost da ih se može smatrati jedinstvenim proizvodom. Moguće upotrebe potrošnog PSF-a čine se širima od posebne vrste PSF-a, ali te su razlike nedostatne da bi ih se razvrstalo kao dva jedinstvena proizvoda. Iako vrste PSF-a imaju različita svojstva koja odgovaraju njihovoj specifičnoj namjeni, njihova su osnovna fizička svojstva, primjena i upotreba isti.
(62)
Nadalje, potrebno je pojasniti da tijekom razdoblja ispitnog postupka posebne vrste PSF-a nisu bile temeljna vrsta PSF-a koju su proizvodili proizvođači iz Unije. U prosjeku je posebni PSF činio oko 40 % svih vrsta PSF-a koju su proizvodili proizvođači iz Unije u uzorku, prema njihovoj definiciji potrošnog PSF-a i posebnog PSF-a.
(63)
Nakon objave jedan proizvođač izvoznik ponovno je naveo da vrsta posebnog PSF-a i vrsta potrošnog PSF-a nisu „istovjetni proizvodi” te ih se stoga ne može ispitivati zajedno. Ista je strana napomenula da se vrsta posebnog PSF-a i vrsta potrošnog PSF-a razlikuju po krajnjoj upotrebi, trošku proizvodnje i prodajnoj cijeni. Stoga je smatrao propustom Komisije što nije ispitala razlike u troškovima i prodajnim cijenama vrste posebnog PSF-a i vrste potrošnog PSF-a. Navela je da nije jasno na koji su način utvrđeni trošak proizvodnje i prodajna cijena proizvoda iz ispitnog postupka te je zatražila od Komisije da ispita analizu obaranja cijena nakon odvajanja podataka za potrošni PSF i posebni PSF.
(64)
Komisija potvrđuje da se PSF prodaje u različitim vrstama proizvoda za upotrebu u predenju i netkanom tekstilu. Na primjer, PSF može imati sastav od jedne ili dviju komponenata te različite specifikacije poput deciteksa, čvrstoće, sjaja, razreda kvalitete itd. Te su specifikacije obuhvaćene PCN-om, u vezi s kojim Komisija nije primila nikakve primjedbe. Priznaje se da potrošni i posebni PSF nisu međusobno zamjenjivi u svim mogućim primjenama, ali postoji djelomična međusobna zamjenjivost te preklapanje upotrebe različitih vrsta proizvoda. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 61. i utvrđeno u ranijim postupcima u vezi s istim proizvodom, fizička i kemijska svojstva te krajnje upotrebe tih vrsta u osnovi su isti. Sve se vrste temelje na istim sirovinama (PTA/MEG ili reciklirani PET) koje čine više od 60 % troška proizvodnje. Njima se mogu dodati aditivi ili dodatne komponente kako bi se osigurale određene specifične značajke vlakna. PCN-om su obuhvaćeni podrijetlo sirovina i drugi elementi koji utječu na trošak proizvodnje i prodajne cijene. Međutim, ne postoji nikakva bitna razlika u proizvodnom postupku potrošnog i posebnog PSF-a. To je vidljivo u slučaju proizvođača iz Unije u uzorku, od kojih nijedan ne proizvodi isključivo potrošni PSF ili posebni PSF. Naposljetku, čini se da ne postoji dosljedna i zajednički usuglašena definicija posebnog PSF-a. Na primjer, kako je opisano u uvodnoj izjavi 59., PSF koji se upotrebljava u higijenskoj industriji neki proizvođači iz Unije smatraju posebnom vrstom. Suprotno tome, razni korisnici i jedno udruženje korisnika naveli su da je PSF namijenjen za upotrebu u higijenskoj industriji za, na primjer, vlažne maramice, potrošne vrste, iako bi bilo bolje da zbog razloga zdravlja i sigurnosti nije recikliranog podrijetla. Osim toga, neki proizvođači iz Unije vrste PSF-a koje imaju zahtjeve specifične za određene korisnike (na primjer, posebnu boju) smatraju posebnim PSF-om, iako te vrste mogu slijediti potpuno isti proizvodni postupak i imati isti trošak proizvodnje kao i bilo koja druga (potrošna) vrsta. Stoga se Komisija nije mogla oslanjati na samoproglašenu kategorizaciju potrošne i posebne vrste PSF-a te je stoga tvrdnja odbačena.
2.3.3. Ostale tvrdnje iznesene u vezi s opsegom proizvoda
(65)
Jedan korisnik i udruženje korisnika tvrdili su da je PSF uvezen iz Kine kvalitetniji od PSF-a proizvedenog u Uniji. Jedna od iznesenih tvrdnji bila je da PSF iz Narodne Republike Kine ne sadržava dijelove od tvrdih polimera. Druga iznesena tvrdnja odnosila se na svjetlinu kineskog PSF-a, dok se za PSF proizveden u Uniji tvrdilo da sadržava sive sjene s obzirom na to da je većina PSF-a iz Unije izrađena od recikliranih PET boca.
(66)
Prva tvrdnja u vezi s time da PSF iz Unije sadržava dijelove od tvrdih polimera nije potkrijepljena nikakvim dokazima. Štoviše, u podnescima drugih korisnika i odgovorima na upitnik za korisnike navedeno je suprotno (to jest da je PSF koji proizvodi proizvođač iz Unije obično kvalitetniji od PSF-a koji proizvode predmetne zemlje).
(67)
U vezi s drugom tvrdnjom o svjetlini, podaci dostavljeni tijekom ispitnog postupka potvrđuju da je PSF izrađen od PTA-a/MEG-a obično svjetliji od PSF-a izrađenog od recikliranih PET boca (kada se tijekom proizvodnog postupka ne dodaju nikakvi pigmenti i/ili sredstva za posvjetljivanje. Međutim, obje vrste PSF-a dijele ista fizička i kemijska svojstva i njihove su krajnje upotrebe u osnovi iste. Jednako tako, potrebno je napomenuti da je pri izračunu štete osnovna sirovina bila jedna od značajki uzetih u obzir. Drugim riječima, uvezeni PSF izrađen od recikliranih PET boca uspoređivao se samo s PSF-om proizvedenim u Uniji i izrađenim od recikliranih PET boca. Slično tome, uvezeni PSF izrađen od PTA-a i MEG-a uspoređivao se samo s PSF-om proizvedenim u Uniji i izrađenim od PTA-a i MEG-a.
(68)
Jedno udruženje korisnika, proizvođač izvoznik i državno tijelo tvrdili su da korisnici pri kraju lanca često traže da se proizvodi izrađuju od PSF-a podrijetlom iz predmetnih zemalja (posebno Kine).
(69)
Nisu izneseni nikakvi dokazi kojima bi se potkrijepila ta tvrdnja ili dodatno objasnili razlozi za ustrajanje na PSF-u iz triju predmetnih zemalja (ako takvo ustrajanje kupaca pri kraju lanca zaista postoji).
(70)
Udruženje korisnika točnije je tvrdilo da automobilska industrija Unije prihvaća samo PSF iz Kine.
(71)
Međutim, nije uspjelo potkrijepiti svoju tvrdnju i dokazati da automobilska industrija Unije ne može upotrebljavati PSF koji su proizveli proizvođači iz Unije. Štoviše, provjerenim podacima dokazalo se da proizvođači iz Unije jednako tako prodaju znatne količine PSF-a automobilskoj industriji Unije, čime se pokazuje suprotno.
(72)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da su PSF koji proizvodi on i PSF koji proizvode proizvođači iz Unije dva različita proizvoda, iako se oba proizvode od recikliranih PET boca. Prema tom proizvođaču izvozniku, njegov se PSF (uglavnom) proizvodi od recikliranih PET boca (ne od listića), primjenom različitog proizvodnog postupka i sadržava različite sirovine u usporedbi s PSF-om proizvođača koji upotrebljavaju listiće izrađene od recikliranih PET boca.
(73)
I ta je tvrdnja odbačena s obzirom na to da su PET boce i listići od PET boca (koji su PET boce smrvljene u listiće) u biti ista sirovina, iako u drugom obliku.
2.3.4. Zaključak
(74)
Stoga je zaključeno da sve vrste PSF-a obuhvaćene ispitnim postupkom dijele ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i njihove su krajnje upotrebe u osnovi iste.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1. KINA
3.1.1. Općenito
(75)
Na temelju podataka sadržanih u pritužbi i odgovorima na upitnik Komisije ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija koje dodjeljuju državna tijela Kine:
A.
odobravanje povlaštenih zajmova industriji PSF-a koje odobravaju banke u državnom vlasništvu te povjeravanje i usmjeravanje privatnih banaka koje provodi država države;
B.
roba i usluge koje osigurava država uz naknadu manju od primjerene te povjeravanje i usmjeravanje privatnih dobavljača koje provodi država:
-
PTA i MEG koje osigurava država uz naknadu manju od primjerene,
-
zemljište ili prava korištenja zemljištem koje osigurava država uz naknadu manju od primjerene,
-
električna energija koju osigurava država,
-
program koji se sastoji od osiguravanja jeftine vode;
C.
bespovratna sredstva za razvoj i subvencionirane kamate za tekstilni sektor:
-
posebni fond „Go Global”,
-
fond za promicanje trgovine za poljoprivredu, laku industriju i tekstilne proizvode;
D.
programi oslobađanja od izravnog poreza i smanjenja poreza:
-
oslobođenja od poreza na dohodak za strana (ulagačka) poduzeća,
-
oslobođenje od poreza na dohodak na prihode od dividendi između kvalificiranih rezidentnih poduzeća,
-
smanjenja poreza na dohodak za priznata poduzeća koja se bave visokom i novom tehnologijom,
-
smanjenja poreza na dohodak u posebnim gospodarskim zonama,
-
smanjenja poreza na dohodak za poduzeća usmjerena prema izvozu,
-
porezni odbici do 40 % kupovne vrijednosti domaće proizvedene opreme;
E.
programi za neizravne poreze i uvozne tarife:
-
oslobođenja od poreza na dodanu vrijednost te rabati na plaćanje uvoznih tarifa za upotrebu uvezene opreme,
-
rabati na plaćanje PDV-a za opremu proizvedenu u Kini koju kupuju poduzeća s udjelom stranog kapitala;
F.
ostali regionalni/pokrajinski programi:
-
porezna (i druga) oslobođenja u razvojnim zonama u pokrajini Jiangsu,
-
porezni poticaji u gradu Changzhou,
-
povlaštene najamnine u gradu Changzhou,
-
programi za poticanje izvoza u pokrajini Zhejiang,
-
bespovratna sredstva za tehnološke inovacije u pokrajini Zhejiang,
-
porezni i carinski poticaji u razvojnim zonama u pokrajini Guangdong,
-
izvozni poticaji u pokrajini Guangdong,
-
naknada pravnih troškova u pokrajini Guangdong,
-
program (posebnih) sredstava za vanjskotrgovinske aktivnosti u pokrajini Guangdong,
-
subvencioniranje kamata na zajmove za potporu projektima tehnoloških inovacija u pokrajini Guangdong,
-
povlaštene porezne stope u razvojnim zonama u pokrajini Šangaj,
-
povlaštena infrastruktura u pokrajini Šangaj,
-
politike davanja zajmova i porezne politike za poduzeća usmjerena prema izvozu u pokrajini Šangaj.
(76)
Komisija je ispitala sve programe navedene u pritužbi. Za svaki je program ispitala može li se, u skladu s člankom 3. Osnovne uredbe, utvrditi financijski doprinos vlade Kine i korist koju su ostvarili proizvođači izvoznici u uzorku. U ispitnom postupku otkriveno je da su u ovom predmetu sve koristi utvrđene za programe obuhvaćene ispitnim postupkom ispod primjenjivog praga de minimis iz članka 14. stavka 5. (3) Osnovne uredbe. Stoga se ne smatra potrebnim donijeti zaključak o mogućnosti kompenzacije pojedinačnih programa.
Pojedinosti o programima i odgovarajućim stopama koristi za pojedinačna društva nalaze se u nastavku.
3.1.2. Posebni programi
Programi koje kineski proizvođači izvoznici u uzorku nisu upotrebljavali tijekom razdoblja ispitnog postupka
(77)
Za programe u nastavku utvrđeno je da ih kineski proizvođači izvoznici/skupine proizvođača izvoznika u uzorku nisu upotrebljavali tijekom razdoblja ispitnog postupka i stoga nije mogla biti utvrđena nikakva korist.
-
Osiguravanje PTA-a i MEG-a uz naknadu manju od primjerene,
-
Električna energija koju osigurava država uz naknadu manju od primjerene,
-
Jeftina voda koju osigurava država uz naknadu manju od primjerene,
-
Posebni fond „Go Global”,
-
Fond za promicanje trgovine za poljoprivredu, laku industriju i tekstilne proizvode,
-
Oslobođenja od poreza na dohodak za strana (ulagačka) poduzeća,
-
Smanjenja poreza na dohodak za priznata poduzeća koja se bave visokom i novom tehnologijom,
-
Smanjenja poreza na dohodak u posebnim gospodarskim zonama,
-
Smanjenja poreza na dohodak za poduzeća usmjerena prema izvozu,
-
Porezni odbici do 40 % kupovne vrijednosti domaće proizvedene opreme,
-
Ostali regionalni/pokrajinski programi.
(78)
U pogledu osiguravanja PTA-a i MEG-a uz naknadu manju od primjerene, u pritužbi se tvrdilo da vlada Kine kontrolira određeni broj industrija i proizvoda na početku proizvodnog lanca tako da osigurava ulazne materijale po povoljnim cijenama za proizvođače PSF-a, odnosno za PTA i MEG. Na temelju toga proizvođači PSF-a primaju subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere tako da od poduzeća u državnom vlasništvu kupuju PTA i MEG koji proizvodi država ispod tržišne cijene i tako uz naknadu manju od primjerene.
(79)
Međutim, u ispitnom postupku otkrilo se da su kineski proizvođači izvoznici/skupine proizvođača izvoznika PSF-a većinu svojih ulaznih materijala, odnosno PTA i MEG za proizvodnju PSF-a za izvoz uvozili u okviru sustava unutarnje obrade.
(80)
Stoga nisu se mogle utvrditi nikakve subvencije za društva u uzorku na temelju tog navodnog programa.
(81)
Nakon objave podnositelj pritužbe napomenuo je da je Komisija dostavila samo djelomičnu analizu za jedan program subvencija koji tijekom razdoblja ispitnog postupka nisu upotrebljavali kineski proizvođači izvoznici u uzorku, to jest osiguravanje PTA-a/MEG-a po subvencioniranim cijenama. Podnositelj pritužbe u odnosu na taj program tvrdio je da su način na koji je uzorak utvrđen i činjenica da jedan veliki proizvođač PSF-a u Kini nije obuhvaćen ispitnim postupkom utjecali na određivanje subvencioniranja za taj program.
(82)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 16. i 18., od 23 kineskih proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika koji su surađivali u ispitnom postupku Komisija je odabrala uzorak koji je činilo pet najvećih proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika koji su smatrani reprezentativnima u smislu članka 27. Osnovne uredbe. Kineski proizvođač na kojega je uputio proizvođač izvoznik i koji nije bio uključen u uzorak nije izvozio PSF u Uniju u znatnim količinama tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga neuključivanje tog proizvođača nije utjecalo na reprezentativnost uzorka i nije imalo nikakav znatan utjecaj na zaključke o predmetnom programu subvencija.
(83)
Komisija potvrđuje da je tražila podatke i odgovore u vezi sa svim programima subvencija navedenima u pritužbi, uključujući one koje je podnositelj pritužbe spomenuo u primjedbama na objavu, ali za te je programe utvrđeno da ih proizvođači izvoznici/skupine proizvođača izvoznika u uzorku nisu upotrebljavali. Komisija je u uvodnoj izjavi 78. iznijela dodatne pojedinosti o osiguravanju PTA-a/MEG-a uz naknadu manju od primjerene s obzirom na to da je taj program subvencija bio istaknut u pritužbi kao program kojim se ostvaruje znatna subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
Programi koje su kineski proizvođači izvoznici u uzorku upotrebljavali tijekom razdoblja ispitnog postupka
3.1.3. Povlašteni zajmovi industriji PSF-a
(84)
Podnositelj pritužbe tvrdio je da proizvođači PSF-a ostvaruju korist od zajmova s niskom (subvencioniranom) kamatnom stopom koju odobravaju banke usmjerene na određenu politiku i poslovne banke u državnom vlasništvu, na temelju politike vlade Kine za pružanje financijske pomoći radi poticanja i potpore rastu i razvoju tekstilne industrije i industrije kemijskih vlakana.
(a) Pravna osnova
(85)
Sljedećim pravnim odredbama omogućeno je povlašteno davanje zajmova u Kini: Zakon NRK-a o poslovnim bankama („Zakon o bankama”), Opća pravila o zajmovima koja je Narodna banke Kine („NBK”) službeno objavila 28. lipnja 1996. i Odluka br. 40 Državnog vijeća.
(b) Izračun iznosa subvencije
(86)
Člankom 6. točkom (b) Osnovne uredbe propisuje se da je korist od povlaštenih zajmova potrebno izračunati kao razliku između iznosa plaćene kamate i iznosa koji bi bio plaćen za usporedivi komercijalni zajam koji bi poduzeće moglo dobiti na tržištu. Komisija je utvrdila tržišnu referentnu vrijednost za usporedive komercijalne zajmove.
(87)
Referentna vrijednost izračunana je na temelju kineskih kamatnih stopa, prilagođenih kako bi odražavale uobičajeni tržišni rizik (tj. smatralo se da će svim poduzećima u Kini biti dodijeljena samo najveća ocjena obveznica u koje nije preporučljivo ulagati (BB u društvu Bloomberg), uz očekivanu odgovarajuću premiju na obveznice koje izdaju poduzeća s tom bonitetnom ocjenom koja je primijenjena na standardnu stopu Narodne banke Kine za zajmove).
(88)
Korist koju su ostvarili proizvođači izvoznici/skupine proizvođača izvoznika izračunana je tako da je kamatna razlika, izražena kao postotak, pomnožena s nepodmirenim iznosom zajma, tj. kamatom koja nije plaćena tijekom razdoblja ispitnog postupka. Taj je iznos potom raspoređen na ukupni promet proizvođača izvoznika koji surađuju.
(c) Zaključak
(89)
Korist koja je utvrđena za taj program u rasponu je između 0 % i 0,50 %.
3.1.4. Osiguravanje prava na korištenje zemljištem uz naknadu manju od primjerene
(a) Pravna osnova
(90)
Osiguravanje prava na korištenje zemljištem u Kini obuhvaćeno je Zakonom Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem i Zakonom Narodne Republike Kine o stvarnim pravima.
(b) Praktična provedba
(91)
U skladu s člankom 2. Zakona o upravljanju zemljištem država je vlasnik cjelokupnog zemljišta jer u skladu s kineskim ustavom i relevantnim pravnim odredbama zemljište pripada zajedno svim kineskim državljanima. Zemljište se ne može prodavati, već se u skladu sa zakonom mogu ustupati prava korištenja zemljištem. Državna tijela mogu ta prava ustupiti na temelju javnog podnošenja ponuda, kotiranja ili dražbe.
(c) Nalazi ispitnog postupka
(92)
Proizvođači izvoznici/skupine proizvođača izvoznika koji surađuju dostavili su podatke o zemljištu kojim raspolažu te relevantne ugovore i potvrde o pravima korištenja zemljištem, ali vlada Kine nije dostavila podatke o cijenama prava korištenja zemljištem.
(d) Izračun iznosa subvencije
(93)
Uzimajući u obzir zaključak da stanje u Kini u pogledu prava korištenja zemljištem ne ovisi o kretanjima na tržištu, može se zaključiti i da u Kini nema privatnih referentnih vrijednosti. Stoga se troškovi ili cijene u Kini ne mogu prilagoditi. U tim okolnostima smatra se da u Kini ne postoji tržište i da se, u skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii. Osnovne uredbe za mjerenje iznosa koristi jamči primjena vanjske referentne vrijednosti. Budući da vlada Kine nije surađivala i da nije dostavila prijedlog vanjske referentne vrijednosti, Komisija je na temelju dostupnih činjenica morala utvrditi odgovarajuću vanjsku referentnu vrijednost. U vezi s tim i zbog razloga utvrđenima u uvodnoj izjavi 94. u nastavku, smatralo se prikladnim kao odgovarajuću referentnu vrijednost upotrijebiti podatke iz Odvojenog carinskog područja Tajvana.
(94)
Komisija smatra da su cijene zemljišta na Tajvanu najbolja zamjenska vrijednost u odnosu na područja u Kini gdje posluju proizvođači izvoznici koji surađuju. Većina proizvođača izvoznika nalazi se u istočnom dijelu Kine, na razvijenim područjima s visokim BDP-om (bruto domaćim proizvodom) u pokrajinama s velikom gustoćom stanovništva.
(95)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Korist za primatelje izračunava se uzimanjem u obzir razlike između iznosa koji je platilo svako društvo za prava korištenja zemljištem i iznosa koji je uobičajeno bilo potrebno platiti na temelju tajvanske referentne vrijednosti.
(96)
Komisija se u tom izračunu služi prosječnom cijenom kvadratnog metra zemljišta utvrđenom na Tajvanu i usklađenom za deprecijaciju valute i promjenu BDP-a od dana sklapanja predmetnih ugovora o pravu korištenja zemljištem. Informacije o cijenama industrijskog zemljišta preuzete su s internetskih stranica Ureda za industriju pri Ministarstvu gospodarstva Tajvana. Deprecijacija valute i promjena BDP-a za Tajvan izračunani su na temelju stopa inflacije i promjene BDP-a po glavi po tekućim cijenama u američkim dolarima za Tajvan kako ih je objavio Međunarodni monetarni fond u svojim Svjetskim gospodarskim izgledima za 2011. U skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe taj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao kroz razdoblje ispitnog postupka na temelju uobičajenog trajanja prava korištenja industrijskim zemljištem u Kini, tj. 50 godina ili 70 godina. Taj se iznos dodjeljivao na cjelokupni promet od prodaje proizvođača izvoznika u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka jer subvencija ne ovisi o ostvarenom izvozu i nije dodijeljena na temelju proizvedenih, izvezenih ili prevezenih količina.
(e) Zaključak
(97)
Korist koja je utvrđena za taj program u rasponu je između 0,02 % i 0,82 %.
3.1.5. Programi oslobađanja od izravnog poreza i smanjenja poreza
3.1.5.1. Oslobođenja od poreza na dohodak na prihode od dividendi između kvalificiranih rezidentnih poduzeća
(a) Pravna osnova
(98)
Pravne osnove za takvo oslobođenje od plaćanja poreza na prihode od dividende jesu članci 25.-26. Zakona o porezu na dohodak poduzeća i članak 83. Propisa o provedbi Zakona o porezu na dohodak poduzeća.
(b) Praktična provedba
(99)
Ovaj se program sastoji od povlaštenog poreznog tretmana za kineska rezidentna poduzeća koja imaju udjele u drugim kineskim rezidentnim poduzećima u obliku oslobođenja od poreza na dohodak od određenih dividendi, bonusa i drugih ulaganja vlasničkog kapitala za rezidentna matična poduzeća.
(c) Nalazi ispitnog postupka
(100)
Na prijavi poreza na dohodak dvaju proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika u uzorku postoji iznos oslobođen od poreza na dohodak. Na taj se iznos upućuje kao na dividende, bonuse i drugi dohodak od ulaganja vlasničkog kapitala prihvatljivih rezidenata i poduzeća u skladu s uvjetima u Dodatku 5. Prijavi poreza na dohodak (Godišnja prijava poreznih povlastica). Relevantna društva nisu platila porez na dohodak za te iznose.
(d) Izračun iznosa subvencije
(101)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kao korist za primatelje smatra se iznos ukupnog poreza koji bi trebalo platiti s dohotkom od dividendi koji dolazi iz drugih rezidentnih poduzeća u Kini, nakon oduzimanja onoga što je stvarno plaćeno s oslobođenjem od poreza na dividende. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom prometu društava proizvođača izvoznika koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka jer subvencija ne ovisi o ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(e) Zaključak
(102)
Korist koja je utvrđena za taj program u rasponu je između 0 % i 0,06 %.
3.1.6. Programi za neizravne poreze i uvozne tarife
3.1.6.1. Oslobođenja od poreza na dodanu vrijednost („PDV”) te rabati na plaćanje uvoznih tarifa za upotrebu uvezene opreme
(a) Pravna osnova
(103)
Pravnu osnovu za ovaj program čine Okružnica Državnog vijeća o prilagodbi poreznih politika o uvoznoj opremi, Guo Fa br. 37/1997, Obavijest Ministarstva financija, Glavne carinske uprave i Državne porezne uprave o prilagodbi politika o određenim povlaštenim uvoznim carinama, Priopćenje Ministarstva financija, Glavne carinske uprave i Državne porezne uprave [2008.] br. 43, Obavijest NDRC-a o važnim pitanjima u vezi s davanjem potvrde o projektima koji se financiraju domaćim ili stranim kapitalom i koje podupire država, br. 316 2006 od 22. veljače 2006. i Katalog o predmetima koji se pri uvozu ne oslobađaju od plaćanja carine za poduzeća sa stranim kapitalom ili domaća poduzeća iz 2008.
(b) Praktična provedba
(104)
Ovim programom poduzećima sa stranim kapitalom ili domaćim poduzećima omogućuje se oslobađanje od plaćanja PDV-a i rabat na uvozne tarife za uvoz kapitalne opreme koja se upotrebljava u proizvodnji. Kako bi se ostvarilo pravo na oslobađanje, oprema ne smije biti na popisu neprihvatljive opreme, a poduzeće podnositelj zahtjeva mora dobiti potvrdu o državnoj potpori projekta koju u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o ulaganjima, porezima i carini izdaju kineska nadležna tijela ili Komisija za nacionalni razvoj i reformu.
(c) Nalazi ispitnog postupka
(105)
Četiri kineska proizvođača izvoznika/skupina proizvođača izvoznika prijavilo je oslobođenje od plaćanja PDV-a i uvoznih tarifa za uvezenu opremu.
(d) Izračun iznosa subvencije
(106)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Smatra se da korist dana primateljima odgovara iznosu PDV-a i carine čijeg je plaćanja za uvezenu opremu primatelj bio oslobođen. Primljena korist amortizirana je tijekom vijeka upotrebe opreme u skladu s redovitim računovodstvenim postupcima društva. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom prometu društava proizvođača izvoznika koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka jer subvencija ne ovisi o ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(e) Zaključak
(107)
Korist koja je utvrđena za taj program u rasponu je između 0 % i 0,45 %.
3.1.6.2. Rabati na plaćanje PDV-a za opremu proizvedenu u Kini koju kupuju poduzeća sa stranim kapitalom
(a) Pravna osnova
(108)
Pravnu osnovu za ovaj program čine Okružnica Državne porezne uprave o uvođenju privremenih mjera za upravljanje povratom poreza za nabavu opreme proizvedene u zemlji koju nabavljaju poduzeća s udjelom stranog kapitala br. 171, 199, 20.9.1999.; Obavijest Ministarstva financija i Državne porezne uprave br. 176 [2008.] o zaustavljanju provedbe politika za povrat poreza za poduzeća s udjelom stranog kapitala za nabavu opreme proizvedene u zemlji.
(b) Praktična provedba
(109)
Tim se programom osiguravaju koristi u obliku povrata PDV-a za nabavu opreme proizvedene u zemlji koju nabavljaju poduzeća s udjelom stranog kapitala. Oprema ne smije biti razvrstana u Katalog stavaka koje ne podliježu oslobođenju od poreza, a vrijednost opreme ne smije biti veća od ukupnog ograničenja ulaganja za poduzeće s udjelom stranog kapitala u skladu s pokusnim upravnim mjerama za nabavu opreme proizvedene u zemlji.
(c) Nalazi ispitnog postupka
(110)
Dva proizvođača izvoznika/skupine proizvođača izvoznika u uzorku dostavili su detaljne podatke o tom programu, uključujući iznos primjene koristi.
(d) Izračun iznosa subvencije
(111)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Smatra se da je korist koju je primatelj ostvario iznos PDV-a vraćenog za nabavu opreme proizvedene u zemlji. Primljena korist amortizirana je tijekom vijeka upotrebe opreme u skladu s uobičajenom računovodstvenom praksom.
(e) Zaključak
(112)
Korist koja je utvrđena za taj program u rasponu je između 0 % i 0,01 %.
3.1.7. Ostali regionalni/pokrajinski programi
(113)
U ispitnom postupku potvrđeno je da na temelju programa navedenih u uvodnoj izjavi 75. društva u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka nisu primila nikakve koristi.
3.1.8. Iznos subvencija
(114)
Iznos subvencija u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za kineske proizvođače izvoznike iznosi između 0,76 % i 1,77 %.
(115)
Nakon objave podnositelj pritužbe tvrdio je da nije bilo jasno kako je Komisija računala raspon ukupne marže subvencije. Raspon ukupnih zbrojenih subvencija za kineske proizvođače izvoznike/skupine proizvođača izvoznika u uzorku izražene ad valorem naveden u uvodnoj izjavi 114. predstavlja nižu i višu ukupnu maržu subvencije pet kineskih proizvođača izvoznici/skupina proizvođača izvoznika u uzorku.
3.1.9. Zaključak o Kini
(116)
S obzirom na de minimis iznose subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za kineske proizvođače izvoznike, nije potrebno uvesti mjere za izvoz PSF-a podrijetlom iz Kine. Zaključeno je da je ispitni postupak potrebno prekinuti u vezi s uvozom podrijetlom iz Narodne Republike Kine, u skladu s člankom 14. stavkom 3. Osnovne uredbe.
3.2. INDIJA
3.2.1. Općenito
(117)
Na temelju podataka sadržanih u pritužbi i odgovorima na upitnik Komisije ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija koje dodjeljuju državna tijela Indije:
1.
program ciljnog tržišta (engl. Focus Market Scheme, „FMS”);
2.
program ciljnog proizvoda (engl. Focus Product Scheme, „FPS”);
3.
program po prethodnom odobrenju (engl. Advance Authorisation Scheme, „AAS”);
4.
program povrata carine (engl. Duty Drawback Scheme, „DDS”);
5.
program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (engl. Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS”);
6.
porezna i carinska oslobođenja i smanjenja u izvozno orijentiranim jedinicama i posebnim gospodarskim zonama;
7.
program kreditiranja izvoza;
8.
program oslobođenja od plaćanja poreza na dohodak;
9.
program poticanja povećanja izvoza;
10.
program odobrenja bescarinskog uvoza (engl. Duty Free Import Authorisation Scheme, „DFIA”);
11.
program pomoći za razvoj tržišta i jamstva na zajmove;
12.
program poticanja kapitalnih ulaganja indijske države Gudžarat;
13.
program poticaja za porez na promet indijske države Gudžarat i program izuzeća od pristojbi za električnu energiju;
14.
programi subvencija indijske države Zapadni Bengal - poticaji i porezne olakšice, uključujući bespovratna sredstva i oslobođenje od plaćanja poreza na promet;
15.
paket programa poticaja države Maharaštre, uključujući izuzeća od pristojbi za električnu energiju indijske države Maharaštre i subvenciju za promicanje industrije.
Programi koje su indijski proizvođači izvoznici obuhvaćeni ispitnim postupkom upotrebljavali tijekom razdoblja ispitnog postupka
(118)
U ispitnom postupku utvrđeno je da su u razdoblju ispitnog postupka provjereni proizvođači izvoznici ostvarili korist na temelju sljedećih programa:
1.
program ciljnog tržišta („FMS”);
2.
program ciljnog proizvoda („FPS”);
3.
program povrata carine („DDS”);
4.
program po prethodnom odobrenju („AAS”);
5.
program odobrenja bescarinskog uvoza („DFIA”);
6.
program za poticanje izvoza kapitalnih sredstava („EPCGS”);
7.
paket programa poticaja države Maharaštre („PSI”);
(119)
Programi navedeni u uvodnoj izjavi 118. točkama 1., 2., 4., 5. i 6. temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini” ili „FTP”) Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, vlada Indije ovlaštena je izdavati obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te su obavijesti sažete u dokumentima o vanjskotrgovinskoj politici koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ažurira. Dokument vanjskotrgovinske politike bitan za razdoblje ovog ispitnog postupka jest „Vanjskotrgovinska politika 2009.-2014.” („FTP 2009.-2014.”). Nadalje, vlada Indije određuje i postupke kojima se uređuje FTP 09-14 u „Priručniku o postupcima, svezak I.” („HOP I. 2009.-2014.”). Priručnik o postupcima redovito se ažurira.
(120)
Program DDS naveden u uvodnoj izjavi 118. točki 3. temelji se na odjeljku 75. Zakona o carini iz 1962., odjeljku 37. Središnjeg zakona o trošarinama iz 1944., odjeljcima 93.A i 94. Zakona o financijama iz 1994. i Pravilima za povrat carina, središnjih trošarina i poreze na usluge iz 1995. Stope povrata redovito se objavljuju.
(121)
Program PSI naveden u prethodnoj točki 7. temelji se na Paketu programa poticaja vlade Maharaštre iz 2007., Odluke br. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 od 30. ožujka 2007.
3.2.2. Program ciljnog tržišta („FMS”)
(a) Pravna osnova
Detaljni opis FMS-a nalazi se u stavku 3.14. FTP-a 2009.-2014. i stavku 3.8. HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(122)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična provedba
(123)
Na temelju ovog programa za izvoz svih proizvoda uključujući izvoz PSF-a u zemlje navedene u tablicama 1. i 2. iz Dodatka 37.(C) HOP-a I. 2009.-2014. može se dobiti kredit za pristojbe u iznosu od 3 % vrijednosti FOB. Od 1. travnja 2011. za izvoz svih proizvoda u zemlje navedene u tablici 3. iz Dodatka 37.(C) („Posebna ciljna tržišta”) može se dobiti kredit za pristojbe u iznosu od 4 % vrijednosti FOB. Određene vrste izvoznih aktivnosti isključene su iz ovog programa, npr. izvoz uvezene ili pretovarene robe, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/izvozno usmjerenih jedinica. Iz ovog programa isključene su i određene vrste proizvoda, npr. dijamanti, plemenite kovine, rude, žitarice, šećer i naftni derivati.
(124)
Krediti za pristojbe na temelju FMS-a slobodno se mogu prenositi i vrijede 24 mjeseca od datuma izdavanja odgovarajuće potvrde o pravu na kredit. Mogu se upotrebljavati za plaćanje carina na kasniji uvoz svih ulaznih materijala ili roba, uključujući osnovna sredstva.
(125)
Potvrda o pravu na kredit izdaje se u luci iz koje je izvoz obavljen i nakon obavljenog izvoza ili otpreme robe. Sve dok podnositelj zahtjeva dostavlja nadležnim tijelima primjerke svih odgovarajućih izvoznih dokumenata (npr. izvozni nalog, račune, otpremnice, bankovne potvrde o realizaciji), vlada Indije ne odlučuje o odobravanju kredita za pristojbe.
(126)
Četiri provjerena proizvođača izvoznika upotrebljavala su ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(127)
Nakon objave tri indijska proizvođača izvoznika u uzorku tvrdila su da, iako su ispunjavali uvjete za korist, nisu predali zahtjev za izvoznu prodaju u Uniju te se stoga ne može donijeti zaključak o ostvarivanju te koristi. Jednako tako, tvrdili su da je program FMS zemljopisno povezan sa zemljama koje nisu dio Unije i stoga Unija protiv tog programa ne može uvesti kompenzacijske mjere. U vezi s tim, posjetima radi provjere potvrđeno je da su zahtjevi za korist na temelju FMS-a podneseni za izvoz u treće zemlje s obzirom na to da se program uglavnom odnosi na izvoz u treće zemlje. Međutim, predmetni proizvođači izvoznici nisu mogli osporiti praktičnu provedbu programa kako je opisano u uvodnim izjavama 123. do 125. ili da se korist na temelju FMS-a može upotrijebiti za predmetni proizvod, odnosno da se krediti za pristojbe na temelju FMS-a mogu slobodno prenositi i upotrijebiti za plaćanje carina na kasniji uvoz svih ulaznih materijala ili robe, uključujući osnovna sredstva. Posebno, strana nije mogla osporiti činjenicu da se krediti za pristojbe ostvareni na temelju FMS-a za izvoz u prihvatljive treće zemlje mogu upotrijebiti za prebijanje uvoznih carina koje se plaćaju na ulazne materijale ugrađene u predmetni proizvod izvezen u Uniju.
(128)
Naposljetku, te se koristi knjiže na obračunskoj osnovi u financijskim izvještajima društva na dane kada se odvijaju izvozne transakcije, dokazujući da je pravo na korist nastalo u trenutku izvozne transakcije i da nema dvojbe da će stečeni kredit za pristojbe biti upotrijebljen u kasnijoj fazi. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
(d) Zaključci o FMS-u
(129)
FMS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit za pristojbu u okviru FMS-a financijski je doprinos vlade Indije jer će se kredit na kraju upotrijebiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod vlade Indije od pristojbi koje bi u suprotnom dospjele. Osim toga, kreditom za pristojbu u okviru FMS-a izvoznik ostvaruje korist jer se poboljšava njegova likvidnost.
(130)
Nadalje, FMS de iure ovisi o ostvarenom izvozu te se stoga smatra specifičnim i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.
(131)
Ovaj se program ne može smatrati dopuštenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista upotrebljavati robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno upotrijebljene ulazne materijale. Nema sustava i postupka na snazi kojim bi se potvrdilo koji se ulazni faktori upotrebljavaju u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. te Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za koristi FMS-a bez obzira na to uvozi li bilo kakve ulazne materijale. Kako bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik izvozi robu i pritom ne mora dokazivati da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze nikakvu robu koja bi se mogla upotrebljavati kao ulazni materijal i dalje imaju pravo na koristi od FMS-a. Osim toga, izvoznik može upotrebljavati kredit za pristojbe u okviru FMS-a kako bi uvozio osnovna sredstva, iako osnovna sredstva nisu uključena u područje primjene dopuštenih sustava povrata carina, kao što se navodi u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe jer se ne upotrebljavaju u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(132)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je na temelju koristi prenesene na primatelja, koja je ustanovljena tijekom razdoblja ispitnog postupka i koju je proizvođač izvoznik koji surađuje knjižio prema dospijeću kao prihod u fazi izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema izvoznom prometu tijekom ispitnog razdoblja kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(133)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za četiri predmetna društva tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila je 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % odnosno 0,63 %.
3.2.3. Program ciljnog proizvoda („FPS”)
(a) Pravna osnova
(134)
Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 3.15. do 3.17. FTP-a 2009.-2014. i poglavljima 3.9. do 3.11. HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(135)
U skladu sa stavkom 3.15.2. FTP-a 2009.-2014. izvoznici proizvoda navedenih u Dodatku 37.D HOP-a I. 2009.-2014. prihvatljivi su za ovaj program.
(c) Praktična provedba
(136)
Izvoznici proizvoda navedenih u popisu iz Dodatka 37.D HOP-a I. 2009.-2014. mogu podnijeti zahtjev za potporu u obliku kredita za pristojbe u okviru FPS-a u iznosu od 2 % ili 5 % vrijednosti izvoza FOB. Predmetni proizvod u ispitnom postupku naveden je u tablici 1. Dodatku 37.D i ispunjava uvjete za kredit za pristojbe u iznosu od 2 %.
(137)
FPS je program koristi poslije izvoza, tj. društvo mora obaviti izvoz da bi ispunjavalo uvjete za koristi u okviru ovog programa. Stoga društvo relevantnom nadležnom tijelu podnosi internetski zahtjev, s primjercima izvoznog naloga i računa, bankovne potvrde na kojoj su iskazane naknade za zahtjev, primjerak otpremnice i bankovne potvrde o realizaciji za primitak plaćanja ili potvrdu o izvršenju naloga u slučaju izravnih pregovora o dokumentima. U slučajevima kada su uz zahtjev za koristi u okviru bilo kakvog drugog programa podneseni izvorni primjerak otpremnice i/ili bankovne potvrde o realizaciji, društvo može podnijeti primjerke koje je samo potvrdilo, navodeći relevantno nadležno tijelo kojem su izvorni primjerci podneseni. Internetskim zahtjevom za kredite FPS-a može biti obuhvaćeno najviše 50 otpremnica.
(138)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim normama, krediti FPS-a mogu knjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod na komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi se krediti mogu upotrebljavati za plaćanje carina za naknadne uvoze bilo koje robe - osim osnovnih sredstava i robe s uvoznim ograničenjima. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na prodaju) ili se može drukčije upotrebljavati. Krediti FPS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja.
(139)
Svih pet provjerenih proizvođača izvoznika upotrebljavalo je ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(140)
Nakon objave tri indijska proizvođača izvoznika u uzorku tvrdili su da, iako su ispunjavali uvjete za korist, nisu predali zahtjev za barem dio izvozne prodaje u Uniju te se stoga ne može donijeti zaključak o upotrebi te koristi. Međutim, predmetni proizvođači izvoznici nisu mogli osporiti praktičnu provedbu programa kako je opisano u uvodnim izjavama 123. do 125. i da se korist na temelju FPS-a može upotrijebiti za predmetni proizvod, odnosno da se krediti za pristojbe na temelju FPS-a mogu slobodno prenositi i upotrijebiti za plaćanje carina na kasniji uvoz svih ulaznih materijala ili robe, uključujući osnovna sredstva. Ponovno se navodi da se te koristi knjiže na obračunskoj osnovi u financijskim izvještajima društva na dane kada se odvijaju izvozne transakcije, dokazujući da je pravo na korist nastalo u trenutku izvozne transakcije i da nema dvojbe da će stečeni kredit za pristojbe biti upotrijebljen u kasnijoj fazi.
(d) Zaključak o FPS-u
(141)
FPS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FPS-a financijski je doprinos vlade Indije jer će se kredit na kraju upotrijebiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod vlade Indije od pristojbi koje bi u suprotnom dospjele. Osim toga, kreditom FPS-a izvoznik ostvaruje korist jer se poboljšava njegova likvidnost.
(142)
Nadalje, FPS de iure ovisi o ostvarenom izvozu te se stoga smatra specifičnim i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. točke (a) Osnovne uredbe.
(143)
Ovaj se program ne može smatrati dopuštenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe jer nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista upotrebljavati robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno upotrijebljene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava i postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni faktori upotrebljavaju u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za ostvarivanje koristi FPS-a neovisno o tome uvozi li ulazne materijale ili ne. Kako bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik izvozi robu i pritom ne mora dokazivati da su bili uvezeni bilo koji ulazni materijali. Stoga čak i izvoznici koji sve ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla upotrebljavati kao ulazni materijali imaju pravo na koristi od FPS-a.
(e) Izračun iznosa subvencije
(144)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunavao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je primatelj ostvario korist u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija u okviru ovog programa. U tom trenutku vlada Indije obvezna je odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos kredita FPS-a koji treba odobriti za tu izvoznu transakciju, vlada Indije više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U smislu prethodno navedenoga smatra se prikladnim ocijeniti korist od FPS-a kao zbroj kredita zarađenih na realiziranim izvoznim transakcijama prema ovom programu tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(145)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ovaj se iznos subvencije dodjeljivao prema izvoznom prometu tijekom razdoblja ispitnog postupka kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(146)
Stope subvencije utvrđene u odnosu na ovaj program za pet predmetnih društava tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosile su 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % odnosno 1,95 %.
3.2.4. Program povrata carine („DDS”)
(a) Pravna osnova
(147)
Detaljni opis DDS-a nalazi se u Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. kako su izmijenjena uzastopnim obavijestima.
(b) Prihvatljivost
(148)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična provedba
(149)
Izvoznik koji ispunjava uvjete može se prijaviti za iznos povrata koji se izračunava kao postotak vrijednosti FOB izvezenih proizvoda na temelju ovog programa. Vlada Indije odredila je stope povrata za niz proizvoda, uključujući i predmetni proizvod. One se određuju na temelju prosječne količine ili vrijednosti materijala koji su upotrijebljeni kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječnog iznosa pristojbi plaćenih na ulazne materijale. One se primjenjuju bez obzira na to jesu li uvozne carine bile stvarno plaćene ili ne. Stopa DDS-a za predmetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila je: 3 % vrijednosti FOB do 9. listopada 2012., 2,1 % od 10. listopada 2012. i 20. rujna 2013. te 1,7 % od 21. rujna 2013.
(150)
Kako bi ispunjavalo uvjete za koristi prema ovom programu, društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci pošiljke uneseni u carinski poslužitelj (ICEGATE), navodi se da se izvoz odvija prema DDS-u te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon što društvo za otpremu dostavi Opći izvozni manifest (EGM), a Carinski ured uspješno usporedi navedeni dokument s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje plaćanja iznosa povrata izravnim plaćanjem na bankovni račun izvoznika ili mjenicom.
(151)
Izvoznik jednako tako mora bankovnom potvrdom o realizaciji (BRC) dokazati realizaciju primitaka od izvoza. Taj se dokument može dostaviti nakon plaćanja iznosa povrata, ali vlada Indije osigurat će povrat plaćenog iznosa ako izvoznik u određenom roku ne dostavi BRC.
(152)
Iznos povrata može se upotrebljavati u bilo koju svrhu.
(153)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim normama, iznos povrata carine, nakon ispunjenja izvozne obveze, može knjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod na trgovačkim računima.
(154)
Dva provjerena proizvođača izvoznika upotrebljavala su DDS tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(d) Zaključak o DDS-u
(155)
DDS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Takozvani iznos povrata carine financijski je doprinos vlade Indije jer se radi o izravnom prijenosu sredstava vlade Indije. Osim toga, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer mu se poboljšava likvidnost prema uvjetima koji nisu raspoloživi na tržištu.
(156)
Stopu povrata carine za izvoz određuje vlada Indije za svaki proizvod posebno. Međutim, iako se subvencija naziva povratom carine, program nema značajke dopuštenog sustava povrata carine ili sustava povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Gotovinsko plaćanje izvozniku nije povezano sa stvarnim plaćanjima uvoznih carina na sirovine i ne predstavlja kredit za pristojbe koji se upotrebljava za prebijanje uvoznih carina za prošli ili budući uvoz sirovina.
(157)
To je potvrđeno okružnicom Vlade Indije br. 24/2001 u kojoj se jasno navodi da „[stope povrata carine] nisu povezane sa strukturom stvarne potrošnje ulaznih materijala i stvarnim učinkom na ulazne materijale konkretnog izvoznika ili pojedine pošiljke […]” i upućuju regionalna tijela da „timovi na terenu uz [zahtjev za povrat] koji dostave izvoznici ne bi trebali zahtijevati dokaze o stvarnim carinama plaćenima na uvezene ili domaće ulazne materijale”.
(158)
Plaćanje u obliku izravnog prijenosa sredstava koje izvršava vlada Indije nakon što izvoznici obave izvoz mora se smatrati izravnim bespovratnim sredstvima vlade Indije koja ovise o ostvarenom izvozu te se stoga smatraju specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.
(159)
S obzirom na navedeno, zaključuje se da se protiv DDS-a mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(160)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere računao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tom smislu smatralo se da je primatelj ostvario korist u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija na temelju ovog programa. U tom trenutku vlada Indije obvezna je platiti iznos povrata, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji treba odobriti za taj izvozni posao, vlada Indije više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na prethodno navedeno, smatra se primjerenim ocijeniti korist na temelju DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u svim izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(161)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ti su se iznosi subvencije dodjeljivali na temelju ukupnog izvoznog prometa predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi od ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(162)
Na temelju prethodno navedenoga stope subvencije utvrđene u odnosu na ovaj program za dva predmetna društva tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosile su 0,24 % odnosno 2,12 %.
3.2.5. Program po prethodnom odobrenju („AAS”)
(a) Pravna osnova
(163)
Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 4.1.1. do 4.1.14. FTP-a 2009.-2014. i poglavljima 4.1. do 4.30. HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(164)
AAS se sastoji od šest potprograma, kako je podrobnije opisano u uvodnoj izjavi 165. Ti se potprogrami, među ostalim, razlikuju prema opsegu prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima ispunjavaju uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za potprograme AAS-a za godišnje potrebe. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika ispunjavaju uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju kategorije „procijenjenog izvoza” navedene u stavku 8.2. FTP-a 2009.-2014., kao što su dobavljači izvozno orijentirane jedinice (engl. export oriented unit, „EOU”), ispunjavaju uvjete za potprogram AAS-a za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike ispunjavaju uvjete za koristi „procijenjenog izvoza” prema potprogramima „Nalog za preliminarno propuštanje” (engl. Advance Release Order, „ARO”) i preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine.
(c) Praktična provedba
(165)
AAS može se izdati za:
(a)
fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. Njime se dopušta uvoz ulaznih materijala za proizvodnju specifičnog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i obveza izvoza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli;
(b)
godišnju potrebu: ovakvo odobrenje nije vezano uz određeni izvozni proizvod, već uz širu skupinu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Vlasnik dozvole može - do određenog vrijednosnog praga koji se određuje prema njegovu ranijem izvozu - uvoziti bez carine bilo kakvu sirovinu koja će se upotrebljavati u proizvodnji svih stvari koje su obuhvaćene tom skupinom proizvoda. Upotrebljavajući takav materijal koji se izuzima iz carine, može odabrati za izvoz bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji je obuhvaćen takvom skupinom proizvoda;
(c)
intermedijarnu opskrbu: ovim potprogramom obuhvaćeni su slučajevi u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedinstveni izvozni proizvod i podijeliti proizvodni postupak. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale bez carine i može u tu svrhu dobiti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
(d)
procijenjeni izvoz: ovim potprogramom omogućuje se glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne materijale bez carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama potrošača koje su navedene u stavku 8.2. točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) FTP-a 2009.-2014. Prema vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Niz kategorija nabave smatra se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. opskrba robom izvozno orijentirane jedinice ili društva smještenog u posebnoj gospodarskoj zoni (engl. special economic zone, „SEZ”);
(e)
nalog za prethodno propuštanje (engl. Advance Release Order, „ARO”): nositelj ALS-a koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao dozvole ARO-a i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci stvari koje su u njima navedene. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na olakšice za procijenjeni izvoz kao što je navedeno u stavku 8.3. FTP-a 2009.-2014. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizmom ARO-a porezi i carine vraćaju se dobavljaču umjesto da ih se vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata poreza/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale;
(f)
preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovim potprogramom ponovno se obuhvaća domaća opskrba nositelja prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može u banci zatražiti otvaranje prenesenog akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će poništiti odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i količinu stvari koje su nabavljene iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač ima pravo na koristi od procijenjenog izvoza kako se navodi u stavku 8.3. FTP-a 2009.-2014. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).
(166)
Tri provjerena društva dobila su koncesije na temelju AAS-a povezanog s predmetnim proizvodom tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ta su društva iskoristila prethodno navedene točke (a), (d) i (e) potprograma. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.
(167)
U svrhu provjere koju obavljaju indijska nadležna tijela nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i upotrebi robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u posebnom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. HOP-a I. 2009.-2014.), tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svakom pogledu.
(168)
U pogledu upotrebe programa AAS za fizički izvoz iz uvodne izjave 165. točke (a), koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka upotrebljavala dva društva, vlada Indije određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i obveze izvoza te su oni dokumentirani u prethodnom odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, službenici Vlade trebaju upisati odgovarajuće transakcije na prethodno odobrenje. Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi (SION-ovi) određuje opseg dopuštenog uvoza prema programu AAS, a koje postoje za većinu proizvoda uključujući predmetni proizvod.
(169)
Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se upotrijebiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Obveza izvoza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po šest mjeseci).
(170)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da se zahtjevi za provjeru koje utvrđuju tijela Indije ili nisu poštovali u praksi.
(171)
Samo je jedno od dvaju provjerenih društva koja su upotrijebila ovaj potprogram vodilo registar proizvodnje i potrošnje. Međutim, registar potrošnje nije omogućivao provjeru koju su ulazni materijali upotrijebljeni u proizvodnji izvoznog proizvoda i u kojim količinama. U pogledu prethodno navedenih zahtjeva za provjeru, društva nisu vodila evidenciju kojom bi se dokazalo da je obavljena vanjska revizija registra potrošnje. Kao zaključak, smatra se da ispitani izvoznici nisu mogli dokazati da su ispunjene odgovarajuće odredbe FTP-a.
(172)
U pogledu upotrebe AAS-a za ARO iz uvodne izjave 165. točke (e) što je iskoristilo jedno provjereno društvo tijekom razdoblja ispitnog postupka, iznos uvoza dopuštenog na temelju ovog programa određuje se kao postotak iznosa izvezenih gotovih proizvoda. Prethodnim dozvolama mjere se jedinice odobrenog izvoza u smislu njegove količine ili u smislu njegove vrijednosti. U oba slučaja stope upotrijebljene za određivanje dopuštenih bescarinskih nabava utvrđene su, za većinu proizvoda, uključujući proizvod obuhvaćen ovim ispitnim postupkom, na temelju SION-ova. Stavke ulaznih materijala navedene u prethodnim dozvolama jesu stavke upotrijebljene u proizvodnji odgovarajućeg izvezenog gotovog proizvoda.
(173)
Nositelj prethodne dozvole koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-ova. U takvim se slučajevima prethodne dozvole smatraju valjanima kao dozvole ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci stvari koje su u njima navedene. Priznavanje ARO-a daje pravo dobavljaču na koristi za procijenjeni izvoz kao što je povrat procijenjenog izvoza i povrat takozvane konačne trošarine.
(174)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da se zahtjevi za provjeru koje utvrđuju tijela Indije nisu poštovali u praksi.
(175)
U pogledu upotrebe AAS-a za procijenjeni izvoz iz uvodne izjave 165. točke (d) što je iskoristilo jedno provjereno društvo tijekom razdoblja ispitnog postupka, vlada Indije određuje opseg i vrijednost uvoze olakšice i obveze izvoza te su oni dokumentirani u odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, vladini službenici trebaju upisati odgovarajuće transakcije na odobrenje. Vlada Indije na temelju SION-ova određuje količinu dopuštenog uvoza prema ovom programu.
(176)
Obveza izvoza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja odobrenja (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po šest mjeseci).
(177)
Utvrđeno je da nisu postojale poveznice između uvezenih ulaznih materijala i izvezenih gotovih proizvoda. Nadalje, utvrđeno je da, iako je obvezno, podnositelj zahtjeva nije vodio registar potrošnje iz uvodne izjave 167., koji može provjeriti vanjski računovođa. Unatoč povredi ovog zahtjeva, podnositelj zahtjeva iskoristio je koristi na temelju AAS-a.
(d) Zaključak o AAS-u
(178)
Izuzeće od uvoznih carina jest subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. čini financijski doprinos vlade Indije jer se njime smanjuje prihod od carina koje bi inače dospjele i kojim se prenosi korist na ispitane izvoznike jer se poboljšava njihova likvidnost.
(179)
Svi predmetni potprogrami u ovom predmetu jasno de iure ovise o ostvarenom izvozu te se stoga smatraju specifičnim i protiv njih se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Bez izvozne obveze društvo ne može ostvariti koristi na temelju ovog programa.
(180)
Nijedan od predmetnih potprograma u ovom predmetu ne može se smatrati dopuštenim sustavima povrata carine ili sustavima povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III.(definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Vlada Indije nije učinkovito primjenjivala nikakav sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvezenog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. točka 4. Osnovne uredbe i, u slučaju programa povrata kao zamjene, Prilog III. poglavlje II. točka 2. Osnovne uredbe). Jednako tako, smatra se da SION-ovi za predmetni proizvod nisu bili dostatno precizni i da se sami ne mogu smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje jer oblik tih standardnih norma ne omogućuje vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih materijala potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se upotrebljavaju, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. točka 5. i Prilog III. poglavlje II. točka 3. Osnovne uredbe).
(181)
Nakon objave jedan je indijski proizvođač izvoznik u uzorku tvrdio da protiv programa nije potrebno uvesti kompenzacijske mjere s obzirom na to da je društvo ispunio zakonsku obvezu u pogledu nezavisnih revizija registra potrošnje ulaznih materijala i da je to potrebno smatrati dostatnom provjerom za vladu Indije. Takvo se obrazloženje ne može prihvatiti. Provjera vlade Indije smatra se odvojenom od svih obveza uvedenih društvima. Posjetom radi provjere potvrđeno je da sustav provjere koji je na snazi na strani vlade Indije nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu II. poglavlju II. točki 4. Osnovne uredbe. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
(182)
Ista je strana tvrdila da je objedinjavanje dozvola zakonito u Indiji i da društvo ne može biti stavljeno u nepovoljan položaj upotrebom ukupnog izvoznog prometa umjesto prometa predmetnog proizvoda u izračunu marže subvencije. Međutim, zakonitost objedinjavanja dozvola u Indiji kao takva nije bilo relevantna u ovom kontekstu. U ispitnom postupku otkriveno je da zbog objedinjavanja nije bilo moguće izvršiti razumnu dodjelu dozvola koje odgovaraju PSF-u. Doista, korist na razini podjele, a ne na razini PSF-a morala je biti upotrijebljena u izračunu marže subvencije s obzirom na to da provjereni podaci nisu omogućivali pravilnu raspodjelu upotrebe ulaznih materijala (upotrijebljenih u proizvodnji drugih proizvoda) samo na PSF. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
(183)
Stoga se protiv potprograma iz uvodne izjave 165. točaka (a), (d) i (e) mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(184)
U nedostatku dopuštenog sustava povrata carine ili sustava povrata kao zamjene korist na koju se mogu uvesti kompenzacijske mjere jest otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom je pogledu upozoreno da se Osnovnom uredbom ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom i. Osnovne uredbe na pretjerani otpust carina mogu se uvesti kompenzacijske mjere samo kada su ispunjeni uvjeti iz priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom predmetu. Stoga, ako nije dokazan prikladan postupak praćenja, prethodna iznimka za program povrata nije primjenjiva, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (otpisani prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. Osnovne uredbe, nije na tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe tijelo koje provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava provjere.
(185)
Iznos subvencije za društva koja su koristila AAS izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju potprograma tijekom razdoblja ispitnog postupka (brojnik) U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ovaj se iznos subvencije dodjeljivao prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog razdoblja kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(186)
Stope subvencije utvrđene u odnosu na ovaj program za tri predmetna društva tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosile su 0,11 %, 1,89 % odnosno 4,31 %.
3.2.6. Program odobrenja bescarinskog uvoza („DFIA”)
(a) Pravna osnova
(187)
Detaljni opis programa nalazi se stavcima 4.2.1. do 4.2.47. FTP-a 2009.-2014. i stavcima 4.31. do 4.36. HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(188)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična provedba
(189)
DFIA je program važeći prije i poslije izvoza, kojim se omogućava uvoz robe određen prema normama SION, ali koji, u slučaju prijenosa DFIA, ne mora nužno biti upotrijebljen u proizvodnji izvezenog proizvoda.
(190)
DFIA-om je obuhvaćen samo uvoz ulaznih materijala kako je propisano u SION-u. Pravo na uvoz ograničeno je na količinu i vrijednost spomenutu u SION-u, ali ga regionalna tijela mogu revidirati na zahtjev.
(191)
Obveza izvoza podliježe dodatnom zahtjevu za minimalnu vrijednost od 20 %. Izvoz se može provesti u očekivanju odobrenja DFIA, a u tom slučaju pravo za uvoz određuje se razmjerno prethodnim izvozima.
(192)
Jednom kad se ispuni obveza izvoza, izvoznik može zatražiti prijenos odobrenja za DFIA, što u praksi znači dozvolu da proda dozvolu za uvoz oslobođen od carine na tržištu.
(193)
Jedan provjereni proizvođač izvoznik upotrebljavao je DFIA tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(d) Zaključak o DFIA-u
(194)
Izuzeće od uvoznih carina jest subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Ono čini financijski doprinos vlade Indije jer smanjuje prihod od carina koje bi inače dospjele i kojim se prenosi korist na ispitane izvoznike time što poboljšava njihovu likvidnost.
(195)
Nadalje, DFIA de iure ovisi o ostvarenom izvozu te se stoga smatra specifičnim i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.
(196)
Taj se program ne može smatrati dopuštenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III.(definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Posebno: i. njime se omogućuje ex post povrat ili povrat uvoznih carina na ulazne materijale koji se upotrebljavaju u proizvodnom postupku drugog proizvoda; ii. ne postoji uspostavljen sustav ili postupak provjere kojim bi se potvrdilo upotrebljava li se ulazni materijal i koji se ulazni materijal upotrebljava u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda i je li došlo do prekomjerne koristi u smislu Priloga I. točke i. i Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi; i iii. mogućnost prijenosa potvrde/odobrenja podrazumijeva da izvoznik kojem je dodijeljen DFIA nije obvezan doista upotrebljavati potvrdu da bi uvezao ulazne materijale.
(197)
Nakon objave jedan je indijski proizvođač izvoznik tvrdio da je sustav provjere uspostavljen u Indiji razuman, učinkovit i u skladu s poslovnim praksama u Indiji te stoga „primarni” razlog za uvođenje kompenzacijskih mjera protiv programa više ne postoji. Suprotno tome što se tvrdilo, ispitnim postupkom nije potvrđeno da sustav provjere uspostavljen u Indiji omogućava provjeru upotrebljava li se ulazni materijal i koji se ulazni materijal upotrebljava u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda i je li došlo do prekomjerne koristi u smislu Priloga I. točke i. i Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Štoviše, proizvođač nije osporio ni da se sustavom omogućuje ex post povrat ili povrat uvoznih carina na ulazne materijale koji se upotrebljavaju u proizvodnom postupku drugog proizvoda ni da mogućnost prijenosa potvrde/odobrenja podrazumijeva da izvoznik kojem je dodijeljen DFIA nije obvezan doista upotrebljavati potvrdu da bi uvezao ulazne materijale. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
(e) Izračun iznosa subvencije
(198)
U nedostatku dopuštenog sustava povrata carine ili sustava povrata kao zamjene, korist na koju se mogu uvesti kompenzacijske mjere jest otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom je pogledu upozoreno da se Osnovnom uredbom ne predviđa samo uvođenje kompenzacijskih mjera protiv „pretjeranog” otpusta carina.
(199)
U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom i. Osnovne uredbe protiv pretjeranog otpusta carina mogu se uvesti kompenzacijske mjere samo kada su ispunjeni uvjeti iz Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom predmetu. Stoga, ako nije dokazan prikladan postupak praćenja, prethodna iznimka za program povrata nije primjenjiva, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (otpisani prihod) umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. Osnovne uredbe nije na tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna taj pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe tijelo koje provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava provjere.
(200)
Iznos subvencije za društva koja su upotrebljavala DFIA izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju potprograma tijekom razdoblja ispitnog postupka (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ovaj se iznos subvencije dodjeljivao prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog razdoblja kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(201)
Stope subvencije utvrđene u odnosu na ovaj program za jedino predmetno društvo tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosile su 4,95 %.
3.2.7. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”)
(a) Pravna osnova
(202)
Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. FTP-a 2009.-2014. te u poglavlju 5. HOP-a 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(203)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga ispunjavaju uvjete za ovaj program.
(c) Praktična provedba
(204)
Pod uvjetom da ima obvezu izvoza, društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do deset godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Programom se predviđa snižena stopa uvozne carine od 3 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se upotrijebiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Prema FTP-u 2009.-2014., osnovna sredstva mogu se uvoziti po 0 % stope carine u okviru EPCGS-a, ali je u takvom slučaju razdoblje za ispunjenje izvozne obveze kraće.
(205)
Nositelj dozvole EPCGS može nabavljati osnovna sredstva i na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može upotrijebiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati korist u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelja dozvole EPCGS.
(206)
Utvrđeno je da su tri društva u uzorku primila povlastice na temelju EPCGS-a koje su se mogle dodijeliti predmetnom proizvodu tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(d) Zaključak o EPCGS-u
(207)
EPCGS-om se osiguravaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije s obzirom na to da ta koncesija smanjuje vladi Indiji prihod od carina koji bi inače dospio. Osim toga, smanjenje carine prenosi korist na izvoznika jer se ušteđenim carinama pri uvozu poboljšava likvidnost društva.
(208)
Osim toga, EPCGS de iure ovisi o ostvarenom izvozu s obzirom na to da se te dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(209)
EPCGS se ne može smatrati dopuštenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u opseg tih dopuštenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe jer se ne upotrebljavaju u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(210)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom razdoblja koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih osnovnih sredstava u predmetnoj industriji. Iznos subvencije za razdoblje ispitnog postupka potom je izračunan dijeljenjem ukupnog iznosa neplaćene carine s razdobljem amortizacije. Tako izračunani iznos, koji vrijedi za razdoblje ispitnog postupka, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost koristi kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe kako bi se dobio iznos subvencije kao brojnik.
(211)
U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe ovaj se iznos subvencije dodjeljuje prema odgovarajućem izvoznom prometu tijekom razdoblja ispitnog postupka kao nazivnik jer subvencija ovisi o ostvarenom izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.
(212)
Nakon objave dva su indijska proizvođača izvoznika u uzorku zatražila ponovno ispitivanje izračuna iznosa subvencije. Tvrdili su da do poništenja dozvole EPCG-a može doći i da ono može rezultirati nabavom osnovnih sredstava u zemlji ako se primjenjuje središnja trošarina. Međutim, u vezi s tim nije navedeno upućivanje na konkretne poništene dozvole. Jednako tako, to pitanje nije postavljeno tijekom ispitnog postupka, čime bi se omogućila uredna provjera te tvrdnje. U svakom slučaju, određivanje iznosa subvencije temeljilo se na provjerenoj evidenciji društva o ulaznim materijalima nabavljenima na temelju ovog programa. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
(213)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za tri predmetna društva tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila je 0,37 %, 0,40 %, odnosno 0,46 %.
3.2.8. Paket programa poticaja
(a) Pravna osnova
(214)
Radi poticanja širenja industrije na manje razvijena područja države vlada Maharaštre od 1964. dodjeljuje poticaje jedinicama koje su se nedavno proširile i koje se osnivaju u regijama te države u razvoju, prema programu koji je opće poznat kao Paket programa poticaja. Program uvođenja nekoliko je puta izmijenjen, a verzije relevantne za trenutačni ispitni postupak jesu verzije iz 2001. i 2007. Paket programa poticaja iz 2001. uveden je 31. ožujka 2001. Odlukom br. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Paket programa poticaja iz 2007. uveden je 30. ožujka 2007. Odlukom br. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
(b) Prihvatljivost
(215)
U prethodno navedenim odlukama navedene su kategorije industrija i poduzeća koje se mogu smatrati prihvatljivima za poticaje.
(c) Praktična provedba
(216)
Radi poticanja širenja industrije na manje razvijena područja države vlada Maharaštre osigurava paket poticaja industrijskim jedinicama koje su se nedavno proširile i koje se osnivaju u regijama države Maharaštre u razvoju. Za potrebe Programa Prilogom I. Odluci razvrstana su područja te države koja imaju pravo na poticaje. Međutim, poticaji na temelju programa iz 2007. mogu se zatražiti samo ako je izdana potvrda o prihvatljivosti na temelju programa iz 2007. i ako je korisnik postupio u skladu s odredbama/uvjetima iz potvrde o prihvatljivosti. Potonju izdaje Provedbena agencija (državno tijelo), a stupa na snagu na dan početka komercijalne proizvodnje korisnika (poznat i kao prihvatljiva jedinica).
(217)
PSI se sastoji od nekoliko potprograma, a na temelju sljedećih dvaju potprograma dva su provjerena proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka ostvarila korist:
-
izuzeće od pristojbe za električnu energiju (engl. Electricity Duty Exemption, „EDE”),
-
subvencija za poticanje izvoza (engl. Industrial Promotion Subsidy, „IPS”)
(218)
EDE se dodjeljuje prihvatljivim novim jedinicama osnovanima u određenim područjima na razdoblje određeno u potvrdama o prihvatljivosti. U ovom predmetu dva su predmetna proizvođača izvoznika izuzeta od plaćanja pristojbe za električnu energiju na devet odnosno sedam godina. U drugim dijelovima države, 100 % izvozno orijentiranih jedinica, jedinice koje se bave informacijskom tehnologijom i jedinice koje se bave biotehnologijom izuzete su od plaćanja pristojbe za električnu energiju na razdoblje od deset godina.
(219)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da je jedan proizvođač izvoznik iz države Maharaštre tijekom razdoblja ispitnog postupka ostvario korist od potprograma izuzeća od plaćanja pristojbe za električnu energiju.
(220)
ISP-om se korisniku daje pravo na subvenciju koja je jednaka postotku od između 75 % i 100 % iznosa prihvatljivih ulaganja umanjenom za iznos koristi ostvarenih na temelju drugih potprograma programa PSI, poput EDE-a. Korist se ostvaruje tijekom razdoblja određenog u potvrdi o prihvatljivosti i ne može biti veća od PDV-a plaćenog državi Maharaštri tijekom istog razdoblja. Prihvatljiva ulaganja jesu kapitalni izdaci za zgrade, postrojenja i strojeve.
(221)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da su dva proizvođača izvoznika iz države Maharaštre ostvarila korist od potprograma IPS.
(222)
Nakon objave dva su indijska proizvođača izvoznika u uzorku tvrdila da se potprogram IPS koji nudi vlada Maharaštre ni izravno ni neizravno ne primjenjuje na faze proizvodnje ili izvoza PSF-a te da korist ovisi o iznosu plaćenih domaćih poreza. Tvrdili su i da cilj programa nije osigurati koristi proizvođačima izvoznicima, već kompenzirati troškove u vezi sa zaostalošću te regije i da se stoga protiv tog programa ne mogu uvesti kompenzacijske mjere. Štoviše, tvrdili su da je program potrebno smatrati subvencijom za osnovna sredstva, a ne opetovanom subvencijom te da je ukupnu primljenu korist potrebno rasporediti na uobičajeno razdoblje amortizacije subvencioniranih osnovnih sredstava. U vezi s tim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 220., u ispitnom postupku otkriveno je da se bespovratna sredstva isplaćuju na godišnjoj osnovi za prihvatljiva ulaganja koja predstavljaju izdatke za zgrade, postrojenja i strojeve. Takva su ulaganja izravno povezana s PSF-om. Sama činjenica da godišnji iznos koji se može zatražiti ima gornju vrijednost iznosa domaćih poreza plaćenih vladi Maharaštre tijekom istog razdoblja ne mijenja činjenicu da godišnja korist vlade Maharaštre predstavlja financijski doprinos vlade Indije kojim proizvođači izvoznici obuhvaćeni ispitnom postupkom ostvaruju korist. Naposljetku, bespovratna sredstva isplaćena na godišnjoj osnovi nemaju značajku subvencije osnovnih sredstava čak i ako je ulaganje u osnovna sredstva podrijetlo takvog plaćanja. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
(d) Zaključak o EDE-u i IPS-u
(223)
Oba su potprograma subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe jer predstavljaju financijski doprinos vlade Indije kojim su izvoznici iz ispitnog postupka ostvarili korist.
(224)
Ovaj potprogram subvencija specifičan je u smislu članka 4. stavka 3. Osnovne uredbe jer je samim zakonodavstvom, u skladu s kojim tijelo nadležno za odobravanje djeluje, pristup tom programu ograničen samo na ograničen broj poduzeća u određenoj zemljopisnoj regiji.
(225)
U skladu s tim subvenciju je potrebno smatrati subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(226)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere računao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju u vezi s predmetnim proizvodom, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Taj se iznos (brojnik) dodjeljivao na cjelokupni promet od prodaje predmetnog proizvoda proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka jer subvencija ne ovisi o ostvarenom izvozu i nije dodijeljena na temelju proizvedenih, izvezenih ili prevezenih količina, na temelju članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe.
(227)
Stopa subvencije utvrđena za potprogram EDE iznosila je 0,31 % za jedino društvo koje je iskoristilo tu korist.
(228)
Stopa subvencije utvrđena za potprogram IPS iznosila je 1,03 % odnosno 1,91 % tijekom razdoblja ispitnog postupka za predmetna društva.
3.2.9. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(229)
Na temelju nalaza ukupan iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za provjerene proizvođače izvoznike, izražen ad valorem, utvrđen je u rasponu od 4,16 % do 7,65 %, kako je sažeto u tablici u nastavku.
Tablica 1.
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere - Indija
(%)
Program
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Ukupno
Društvo
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. VIJETNAM
3.3.1. Općenito
(230)
Na temelju podataka sadržanih u pritužbi i odgovorima na upitnik Komisije ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija koje dodjeljuje vlada Vijetnama:
A.
davanje povlaštenih zajmova industriji PSF-a koje daju banke u državnom vlasništvu te povjeravanje i usmjeravanje privatnih banaka koje provodi država te potpore za kamate;
B.
osiguravanje robe industriji PSF-a koje izvršavaju poduzeća u državnom vlasništvu uz naknadu manju od primjerene;
C.
osiguravanje zemljišta koje izvršava država uz naknadu manju od primjerene te ostale koristi u vezi sa zemljištem;
D.
programi oslobađanja od izravnih poreza i snižavanja poreza;
E.
programi za neizravne poreze i uvozne tarife;
F.
ubrzana amortizacija dugotrajne imovine;
G.
drugi programi subvencija, uključujući državne, regionalne i lokalne programe.
(231)
Komisija je ispitala sve programe navedene u pritužbi. Za svaki je program ispitano može li se, u skladu s člankom 3. Osnovne uredbe, utvrditi financijski doprinos vlade Vijetnama i korist koju su ostvarili proizvođači izvoznici u uzorku. U ispitnom postupku otkriveno je da su u ovom predmetu sve koristi utvrđene za programe obuhvaćene ispitnim postupkom ispod primjenjivog praga de minimis iz članka 14. stavka 5. (4) Osnovne uredbe. Stoga se ne smatra potrebnim donijeti zaključak o mogućnosti uvođenja kompenzacijskih mjera protiv pojedinačnih programa.
(232)
Ipak, radi jasnoće i transparentnosti pojedinosti o programima i odgovarajućim stopama subvencije za pojedinačna društva utvrđena su u nastavku, ne dovodeći u pitanje smatra li se ili ne da se protiv subvencija mogu uvesti kompenzacijske mjere. Korist je izračunana u skladu s člankom 6. Osnovne uredbe.
3.3.2. Posebni programi subvencija
Programi koje vijetnamski proizvođači izvoznici nisu upotrebljavali tijekom razdoblja ispitnog postupka
(233)
U ispitnom postupku utvrđeno je da ispitani vijetnamski proizvođači izvoznici nisu upotrebljavali sljedeće programe:
(a)
osiguravanje robe industriji PSF-a koje izvršavaju poduzeća u državnom vlasništvu uz naknadu manju od primjerene;
(b)
ubrzanu amortizaciju dugotrajne imovine;
(c)
druge programe subvencija, uključujući državne, regionalne i lokalne programe.
(234)
Osobito, u vezi s osiguravanjem robe industriji PSF-a koje izvršavaju poduzeća u državnom vlasništvu uz naknadu manju od primjerene, tvrdnja u tom pogledu sadržana u pritužbi bila je da su vijetnamski proizvođači nabavljali PTA/MEG, koji se mogu upotrebljavati kao glavna sirovina za proizvodnju PSF-a, po subvencioniranim cijenama. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da nijedan ispitani proizvođač izvoznik nije upotrebljavao PTA/MEG kao sirovinu, već da su svi umjesto toga upotrebljavali reciklirane PET boce ili listiće od PET boca.
(235)
Nakon objave podnositelj pritužbe napomenuo je da je Komisija dostavila samo djelomičnu analizu samo za jednog od njih, to jest osiguravanje PTA-a/MEG-a po subvencioniranim cijenama. U vezi s tim programom podnositelj pritužbe tvrdio je da su način na koji je uzorak utvrđen i činjenica da veliki proizvođači PSF-a u Kini nisu obuhvaćeni ispitnim postupkom utjecali na određivanje za taj program. Podnositelj pritužbe naveo je i druge navodne programe subvencija u Vijetnamu za koje su podaci dostavljeni u pritužbi.
(236)
Kako je Komisija objasnila u uvodnim izjavama 32. do 34. i 42., u slučaju Vijetnama odabir uzorka nije bio potreban jer su svi vijetnamski proizvođači izvoznici izrazili namjeru da surađuju, a odgovori primljeni od triju proizvođača koji surađuju obuhvaćali su više od 99 % uvoza iz Vijetnama. Stoga tvrdnje podnositelja pritužbe nisu relevantne za nalaze ispitnog postupka. Osim toga, sama činjenica da postoje drugi veliki proizvođači PSF-a u Vijetnamu nije dovoljna da se dovede u pitanje reprezentativnost proizvođača izvoznika koji surađuju. Komisija potvrđuje da je tražila podatke i odgovore u vezi sa svim navodnim subvencijama navedenima u pritužbi, uključujući one koje je podnositelj pritužbe spomenuo u primjedbama na objavu, ali za te je programe utvrđeno da ih izvoznici koji surađuju nisu upotrebljavali. Komisija je iznijela pojedinosti o osiguravanju PTA-a/MEG-a s obzirom na to da je taj program bio istaknut u pritužbi kao program kojim se ostvaruje znatna subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
Programi koje su ispitani vijetnamski proizvođači izvoznici upotrebljavali tijekom razdoblja ispitnog postupka
(237)
Za programe u nastavku utvrđeno je da su ih ispitani vijetnamski proizvođači izvoznici upotrebljavali tijekom razdoblja ispitnog postupka
3.3.3. Davanje povlaštenih zajmova
3.3.3.1. Potpora za kamate nakon ulaganja koju pruža Vijetnamska razvojna banka
(238)
Vijetnamska razvojna banka jest banka u državnom vlasništvu usmjerena na određenu politiku, a osnovana je u 2006. na temelju Odluke br. 108/2006/QD-TTg radi provedbe državnih politika u vezi s kreditiranjem razvojnih ulaganja i kreditiranja izvoza. Tijekom razdoblja ispitnog postupka Vijetnamska razvojna banka upravljala je programom potpora za kamate u vezi s određenim zajmovima poslovnih banaka. U tom su okviru društva iz grupacije Thai Binh Group sklopila ugovore s Vijetnamskom razvojnom bankom o potpori za zajmove banaka BIDV i Vietcom Bank.
(239)
Pravna osnova za program jest Dekret br. 75/2011/ND-CP od 30. kolovoza 2011., kojim se zamjenjuje Dekret br. 151/2006/ND-CP, Dekret br. 106/2008/ND-CP i Dekret106/2004 ND-CP. Ako su ugovori potpisani prije početka primjene Dekreta br. 75/2011., primjenjuju se prethodni dekreti.
(240)
Korist na temelju tog programa jednaka je razlici između kamatnih stopa koje nudi Vijetnamska razvojna banka i kamatnih stopa poslovnih banaka koje se primjenjuju na zajmove tim dvama društvima. Program se primjenjuje na dugoročne i srednjoročne zajmove poslovnih banaka koji se upotrebljavaju za financiranje ulagačkih projekata.
(241)
Korist na temelju tog programa bila je u rasponu između 0 % i 0,28 %.
3.3.3.2. Zajmovi s niskom kamatom koje su odobrile neke poslovne banke u državnom vlasništvu
(242)
Ispitnim postupkom pokazalo se da je znatan dio bankarskog sektora u Vijetnamu u državnom vlasništvu; gotovo 50 % zajmova u vijetnamskom gospodarstvu tijekom razdoblja ispitnog postupka odobrilo je pet velikih banaka u državnom vlasništvu (5). U pogledu stranog vlasništva banaka osnovanih u Vijetnamu postoje ograničenja (6). Poslovnim bankama naloženo je da poduzećima osiguravaju potporu za kamate (7). Državna banka Vijetnama određuje najveće kamate koje poslovne banke mogu naplaćivati određenim subjektima (8). Podaci iz spisa pokazuju da poslovne banke u državnom vlasništvu nude niže kamate od drugih banaka.
(243)
U nekoliko se vijetnamskih zakona o bankarskom sektoru i davanju zajmova upućuje na davanje povlaštenih zajmova. Na primjer, u Uredbi 1627 iz 2001. upućuje se na zajmove klijentima koji podliježu politici povlaštenog kreditiranja (članci 20. i 26.), a u Zakonu o kreditnim institucijama upućuje se na povlaštene kredite (članak 27.).
(244)
Iznos subvencije računa se u smislu koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Prema članku 6. točki (b) Osnovne uredbe kao korist za primatelje smatra se razlika između iznosa koji društvo plaća za povlašteni zajam i iznosa koji bi društvo platilo za usporedivi komercijalni zajam dostupan na tržištu.
(245)
Podaci opisani u uvodnim izjavama 242. i 243. pokazuju znatne poremećaje u vijetnamskom financijskom sektoru. Stoga se Komisija poslužila vanjskom referentnom vrijednošću za izračun koristi od povlaštenih zajmova. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 231., time se ne dovodi u pitanje mogućnost uvođenja kompenzacijskih mjera protiv subvencije koja proizlazi iz davanja povlaštenih zajmova. Jednako tako, zbog subvencioniranja de minimis Komisija nije donijela nikakve konačne zaključke o tome jesu li predmetne banke javna tijela i je li procjena kreditnog rizika koju su obavile banke dostatna.
(246)
Vanjska referentna vrijednost bila je potrebna kako bi se obuhvatili samo zajmovi u valuti VND s obzirom na to da nisu predočeni dokazi da su zajmovi odobreni u američkim dolarima bili subvencionirani. Od društava koja surađuju samo je grupacija Thai Binh Group primila zajmove u VND-u. Referentna vrijednost izračunana je primjenom kamata za zajmove iz košarice 48 država s nižim srednjim prihodima (BDP) u najbližem raspoloživom razdoblju (2012.). Te su zemlje odabrane jer imaju BDP sličan BDP-u Vijetnama. Te su stope potom prilagođene za inflaciju u razdoblju ispitnog postupka kako bi se dobile stvarne kamatne stope, a prosjek za 48 zemalja izračunan je za zemlje za koje su podaci bili raspoloživi. Izvor za kamatu i kamatnim stopama po zemlji bila je Svjetska banka. Prosječna stvarna kamatna stopa za te zemlje s nižim srednjim prihodima iznosila je 8,23 % u razdoblju ispitnog postupka. Ta je referentna vrijednost uspoređena s kamatnim stopama prilagođenima inflaciji za sve zajmove u VND-u za ispitana društva.
(247)
Korist za taj program u rasponu je između 0 % i 1,34 %.
(248)
Nakon objave vlada Vijetnama osporila je zaključke o poremećajima vijetnamskog financijskog sustava i tvrdila da je Komisija trebala ocijeniti jesu li poslovne banke u državnom vlasništvu javna tijela i je li procjena kreditnog rizika koju su obavile dostatna. Prema stavu vlade Vijetnama, ta bi analiza utjecala na zaključak o postojanju financijskog doprinosa te na primjenu vanjske referentne vrijednosti za utvrđivanje koristi ostvarene na temelju tog programa.
(249)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 242. do 243., podaci i dokazi prikupljeni u ispitnom postupku pokazuju znatne poremećaje u vijetnamskom bankarskom sustavu. Zbog tih poremećaja, u skladu s pravilima Osnovne uredbe, za određivanje iznosa koristi (ako postoji) mora se upotrijebiti vanjska referentna vrijednost. Budući da su koristi vijetnamskih proizvođača izvoznika de minimis, Komisija ne smatra da je potrebno ispitati jesu li banke javna tijela i/ili je li procjena rizika dostatna kako je pojašnjeno u uvodnim izjavama 231. i 232.
3.3.4. Osiguravanje prava korištenja zemljištem
(250)
Obama proizvođačima izvoznicima koji surađuju dodijeljena su prava korištenja zemljištem u posebnim industrijskim zonama. Grupacija Thai Binh Group dobila je pravo korištenja zemljištem izravno od države, a zemljište društva Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. („VNC”) dobiveno je u podzakup preko društva koje je djelomično u državnom vlasništvu.
(251)
Grupacija Thai Binh Group ima tri zemljišne parcele u industrijskoj zoni. Tijekom razdoblja ispitnog postupka ta je grupacija bila u potpunosti izuzeta od plaćanja zakupa za dvije parcele. Osnovu za to izuzeće čine Dekret br. 121/2010/ND-CP i Dekret br. 142/2005/ND-CP. Grupacija jednako tako nije plaćala zakup za treću parcelu s obzirom na to da je ona predmet upravnog postupka u vezi sa zahtjevom za izuzeće. Izuzete cijene zakupa znatno su niže od cijena koje grupacija plaća za druge slične parcele u neposrednoj blizini industrijske zone te se čini da su znatno niže od uobičajenih cijena u toj regiji.
(252)
VNC nije dobio potpuno izuzeće prava korištenja zemljištem, ali jasno je da je primao korist tijekom razdoblja ispitnog postupka. VNC u podzakupu ima tri zemljišne parcele preko društva koje je djelomično u državnom vlasništvu. Iako je vlada Vijetnama tvrdila da se radi o transakcijama između privatnih strana, podaci iz spisa u suprotnosti su s tom tvrdnjom. U dozvoli za ulaganje društva VNC naveden je zakup zemljišta kao povlaštena korist. Na temelju dozvole Narodnog odbora pokrajine Quang Ninh društvo VNC obvezno je unajmiti zemljište od tog društva. Jednako tako, prema izvornom ugovoru između društva koje je djelomično u državnom vlasništvu i koje iznajmljuje parcelu društvu VNC i lokalnog tijela nadležnog za pitanje zemljišta naknadni prijenos zemljišta moguć je samo pod određenim uvjetima koje odredi lokalno tijelo nadležno za pitanje zemljišta. To pokazuje da je država uključena u zemljišnu transakciju između tih dviju strana.
(253)
Za potrebe ocjene koristi Komisija je usporedila niske cijene zemljišta povezane s transakcijama u industrijskim zonama s referentnom vrijednošću cijene za slično zemljište. U ispitnom postupku pronađene su naznake da je tržište zemljišta u Vijetnamu uređeno, a narušeno je intervencijom države, s obzirom na to da postoji izuzeće ili povlaštena naknada za prava korištenja zemljištem u vezi sa zemljištem koje se nalazi u određenim industrijskim zonama i/ili podupiranim poslovnim sektorima. U ovom konkretnom slučaju Komisija je utvrdila da je transakcija u vezi s pravima korištenja zemljištem dovoljno pouzdana jer se to zemljište nalazi izvan bilo kakve podupirane zone i jer predmetno društvo djeluje u sektoru koji nije povezan s PSF-om te ne prima potporu na temelju državnih politika. Cijene iz te transakcije primijenjene su kao referentna vrijednost za ocjenu koristi, ne dovodeći u pitanje bilo kakve zaključke o općem stanju tržišta zemljišta u Vijetnamu.
(254)
Korist za taj program bila je rasponu između 0,17 % i 0,37 %.
3.3.5. Programi oslobođenja od izravnog poreza i snižavanja poreza
(255)
Oba su proizvođača izvoznika koji surađuju ostvarila korist od nekoliko izravnih poreznih olakšica koje su navedene na njihovim dozvolama za ulaganje. Pravnu osnovu za ta izuzeća čine Dekret br. 164/2003/ND-CP zamijenjen dekretima 124/2008/ND-CP i 122/2011/ND-CP, Okružnica 140/2012, Dekret br. 164/2003/ND-CP izmijenjen i dopunjen Dekretom br. 152/204/ND-CP Izuzeće od plaćanja pristojbe i PDV-a na uvoz strojeva.
(256)
Prema prethodno navedenom zakonodavstvu oslobođenja od izravnog poreza i snižavanje poreza dostupni su, među ostalim, društvima koja se nalaze u posebnim industrijskim zonama/parkovima, ili društvima koja zapošljavaju velik broj zaposlenika, ili društvima koja posluju u određenim sektorima gospodarstva.
(257)
Iznos subvencija računa se u smislu koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kao korist za primatelje smatra se iznos ukupnog poreza koji bi trebalo platiti po uobičajenoj poreznoj stopi nakon umanjenja onoga što je plaćeno sniženom povlaštenom poreznom stopom, odnosno iznosom cijelog oslobođenja poreza. Iznosi koji se smatraju subvencijom temelje se na najnovijim poreznim prijavama. Subvencija je dodijeljena na osnovi cijelog društva, a izražena je kao postotak izvoznog prometa CIF u Uniju.
(258)
Korist za taj program bila je rasponu između 0,11 % i 0,36 %.
3.3.6. Izuzeće od uvoznih carina na uvezene sirovine
(259)
Oba proizvođača izvoznika koji surađuju primila su izuzeće od plaćanja pristojbi na uvezene sirovine tijekom razdoblja ispitnog postupka. Pravna osnova za to izuzeće jest Zakon o porezu na uvoz i izvoz br. 45/2005/QH11 koji je proveden Dekretom br. 87/2010/ND-CP. Pravila za sustav i postupak inspekcije i nadzora određena su u Okružnici 194/2010TT.
(260)
Vlada Vijetnama u odgovoru na upitnik izvijestila je da provodi sustav povrata/obustave carina. Prema zakonodavstvu izuzeće se primjenjuje na uvezene sirovine potrošene u proizvodnji izvezenih proizvoda. Povrat pristojbi moguć je u mjeri određenoj postotkom uvezenih sirovina koje su upotrijebljene u izvezenom konačnom proizvodu.
(261)
Utvrđeno je da tijekom razdoblja ispitnog postupka nijedan od dvoje proizvođača izvoznika koji surađuju nije primio nikakvu gospodarsku korist od tog programa. Iako su bili izuzeti od plaćanja uvozne carine na sirovine, u razdoblju ispitnog postupka nije pronađen nikakav pretjerani otpust. Oba su društva imala relativno malu domaću prodaju predmetnog proizvoda. Štoviše, znatan udjel glavnih sirovina nabavljali su na domaćem tržištu s obzirom na to da količine koje su uvozili za proizvodnju izvezenog predmetnog proizvoda nisu bile dostatne.
(262)
S obzirom na prethodno navedeno, nije se smatralo potrebnim zaključiti je li prijavljeni sustav povrata carine u skladu s pravilima WTO-a i člancima priloga II. i III. Osnovnoj uredbi.
(263)
Nakon objave vlada Vijetnama podržala je nalaze Komisije u vezi s ovim programom. Međutim, htjela je naglasiti i da je vijetnamski sustav povrata carine u potpunosti u skladu s pravilima iz priloga II. i III. Osnovnoj uredbi unatoč izostanku zaključka o tome. Komisija prima na znanje taj stav vlade Vijetnama. Međutim, s obzirom na to da su koristi za vijetnamske proizvođače izvoznike de minimis, Komisija ponovno navodi svoj stav da ne smatra potrebnim za potrebe ovog ispitnog postupka ispitati je li sustav povrata carine u skladu s pravilima priloga II. i III. Osnovnoj uredbi kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 231. do 232.
3.3.7. Izuzeće od uvoznih carina na uvezene strojeve
(264)
Oba proizvođača izvoznika koji surađuju primila su izuzeća od plaćanja carina i PDV-a na uvezene strojeve tijekom razdoblja ispitnog postupka. Pravna osnova za to izuzeće jest Zakon o porezu na uvoz i izvoz br. 45/2005/QH11 koji je proveden Dekretom br. 87/2010/ND-CP. Pravila za sustav i postupak inspekcije i nadzora određena su u Dekretu Vlade br. 154./2005/N-CP, Okružnici 194/2010TT i Okružnici 117/2011.
(265)
Od društava je zatraženo da izvijeste o uvozu strojeva tijekom razdoblja od deset godina. Iako je jasno da su proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili koristi kao rezultat ovog programa, one nisu bile znatne. To je zato jer uvoz strojeva za ta društva nije bio važan u usporedbi s prometom prodaje PSF-a u Europskoj uniji. Jednako tako, sve su koristi ublažene činjenicom da su strojevi amortizirani u razdoblju od više godina (obično deset) i stoga je korist u razdoblju ispitnog postupka na odgovarajući način smanjena.
(266)
Korist za taj program bila je rasponu između 0,08 % i 0,1 %.
3.3.8. Iznos subvencija
(267)
Iznos subvencija u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za vijetnamske je proizvođače izvoznike u rasponu između 0,6 % i 2,31 %. Marža subvencije na razini zemlje jest ponderirani prosjek dviju prethodno navedenih marži, tj. 1,25 %. Prethodno opisane subvencije dodijeljene su na osnovi cijelog društva, a izražene su kao postotak izvoznog prometa CIF u Uniju.
(268)
Nakon objave podnositelj pritužbe tvrdio je da nije jasno kako je Komisija izračunala taj raspon marže subvencije te zašto Komisija nije uzela viši iznos tih marži koji bi bio iznad marže de minimis. Kako je Komisija objasnila u uvodnoj izjavi, raspon ukupnih zbrojenih subvencija za vijetnamske proizvođače izvoznike koji surađuju izražena ad valorem kreće se između najmanjeg iznosa od 0,6 % i najvećeg iznosa od 2,31 %. Međutim, rezultat izračuna ponderiranog prosjeka tih marži jest prosjek marže subvencije po zemlji koji iznosi 1,25 %, što je ispod praga de minimis. Ta se metodologija stalno primjenjivala za izračun prosjeka marže subvencije po zemlji u skladu s odgovarajućim pravilima Osnovne uredbe.
3.3.9. Zaključak o Vijetnamu
(269)
Marža subvencije na razini zemlje za Vijetnam iznosi 1,25 %. Budući da se radi o marži de minimis, zaključeno je da je ispitni postupak potrebno prekinuti u pogledu uvoza podrijetlom iz Vijetnama, u skladu s člankom 14. stavkom 3. Osnovne uredbe.
4. ŠTETA
4.1. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE I PROIZVODNJE U UNIJI
(270)
Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 18 proizvođača u Uniji. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(271)
Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na oko 401 000 tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka o industriji Unije kao što su provjereni brojčani podaci o proizvodnji proizvođača iz Unije u uzorku koji surađuju te brojčani podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10., za uvrštenje u uzorak odabrana su četiri proizvođača iz Unije koja su predstavljala 54 % ukupne prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
4.2. POTROŠNJA U UNIJI
(272)
Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju količine prodaje industrije Unije na tržištu Unije pomoću podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i uvoza iz trećih zemalja na temelju podataka Eurostata.
(273)
Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:
Tablica 2.
Potrošnja u Uniji (u tonama)
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Ukupna potrošnja u Uniji
838 397
869 025
837 066
890 992
Indeks
100
104
100
106
Izvor: pritužba, Eurostat
(274)
Potrošnja u Uniji vrhunac je dosegnula u 2011. zbog povećanja cijena pamuka što je bila posljedica poteškoća u vezi s usjevima pamuka u 2010. Stoga se povećala potražnja za PSF-om, kao nadomjeskom za pamuk, no ponovno je pala sljedeće godine. U razdoblju ispitnog postupka ponovno se zamjećuje porast potrošnje u Uniji od 6 %.
4.3. UVOZ IZ PREDMETNIH ZEMALJA
4.3.1. Kumulativna procjena učinaka uvoza iz predmetnih zemalja
(275)
Komisija je ispitala je li potrebno uvoz PSF-a podrijetlom iz predmetnih zemalja ocijeniti kumulativno, u skladu s člankom 8. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(276)
Marža subvencije utvrđena u vezi s uvozom iz Narodne Republike Kine i Vijetnama bila je ispod praga de minimis utvrđenog u članku 8. stavku 3. točki (a) Osnovne uredbe.
(277)
Stoga uvjeti za kumulaciju nisu ispunjeni te je stoga analiza uzročnosti ograničena na učinak uvoza iz Indije.
4.3.2. Količina i tržišni udjel uvoza iz Indije
(278)
Komisija je utvrdila količinu uvoza na temelju podataka Eurostata. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na temelju količine uvoza iz Indije kao dio ukupne potrošnje u Uniji (potonje je određeno na temelju cjelokupne prodaje u Uniji proizvođača iz Unije uvećane za sav uvoz PSF-a u Uniju).
(279)
Uvoz u Uniju iz Indije razvijao se kako slijedi:
Tablica 3.
Količina uvoza (u tonama) i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Količina uvoza iz Indije (u tonama)
51 258
59 161
63 191
60 852
Indeks
100
115
123
119
Tržišni udjel
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Indeks
100
111
123
112
Izvor: Eurostat
(280)
Sveukupno, uvoz iz Indije ostao je prilično stabilan s udjelom na tržištu Unije od između 6 % i 7,5 % u razmatranom razdoblju.
4.3.3. Cijene uvoza iz Indije i obaranje cijena
(281)
Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju statističkih podataka Eurostata i provjerenih podataka izvoznika koji surađuju. Obaranje cijena zbog uvoza utvrđeno je na temelju provjerenih podataka izvoznika koji surađuju i proizvođača iz Unije koji surađuju.
(282)
Prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indije razvijala se kako slijedi:
Tablica 4.
Uvozne cijene (EUR/tona)
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Indija
1 025
1 368
1 239
1 212
Indeks
100
134
121
118
Izvor: Eurostat i provjereni podaci izvoznika koji surađuju
(283)
Rast cijena PSF-a zabilježen je za 2011., godinu prethodno spomenute krize u industriji pamuka. Cijene su se smanjile u godinama nakon toga, ali su ostale više od cijene zabilježene za 2010. U razdoblju ispitnog postupka cijena je bila 18 % viša od cijene PSF-a u 2010.
(284)
Komisija je odredila obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka usporedbom ponderiranih prosječnih prodajnih cijena sa svim troškovima po vrsti proizvoda za uvoz od indijskih proizvođača u uzorku koji surađuju naplaćenih prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, s odgovarajućim prilagodbama za carine i troškove nakon uvoza te ponderiranih prosječnih prodajnih cijena istih vrsta proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćenima nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica.
(285)
Usporedba cijena provedena je za svaku vrstu za transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža obaranja cijena između 4,1 % i 43,7 % za uvoz iz Indije na tržište Unije.
4.4. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
4.4.1. Opće napomene
(286)
U skladu s člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(287)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10., za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije proveden je odabir uzorka.
(288)
Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz pritužbe, dodatnih podataka koje je podnositelj pritužbe dostavio tijekom postupka i podataka Eurostata. Ti su se podaci odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju uredno provjerenih podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.
(289)
Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, količina prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost i produktivnost.
(290)
Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
4.4.2. Makroekonomski pokazatelji
4.4.2.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(291)
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 5.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Količina proizvodnje (u tonama)
362 195
355 240
361 159
401 119
Indeks
100
98
100
111
Proizvodni kapacitet (u tonama)
492 059
451 310
468 115
466 744
Indeks
100
92
95
95
Iskorištenost kapaciteta
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Indeks
100
107
105
117
Izvor: podnositelj zahtjeva (CIRFS)
(292)
Tijekom razmatranog razdoblja količina prodaje porasla je za 11 %. To je povećanje zabilježeno samo tijekom razdoblja ispitnog postupka (kojim je obuhvaćeno najbliže razdoblje od dvanaest mjeseci razmatranog razdoblja). Tijekom dijela razmatranog razdoblja koje je prethodilo razdoblju ispitnog postupka (to jest 2011. i 2012.) količina proizvodnje industrije Unije smanjivala se ili je stagnirala.
(293)
Suprotno tome, proizvodni kapacitet pratilo je negativno kretanje, sa smanjenjem od 5 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. S pozitivnim kretanjem količine proizvodnje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 292., iskorištenost kapaciteta povećala se za 17 %. Međutim, potrebno je naglasiti da je iskorištenost kapaciteta u 2010., koji je upotrijebljen kao osnova za analizu kretanja, bila niska za kapitalno intenzivnu industriju kakva je industrija PSF-a i tijekom razdoblja ispitnog postupka stopa iskorištenost kapaciteta bila je 85,9 %.
4.4.2.2. Količina prodaje i tržišni udjel
(294)
Količina prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:
Tablica 6.
Količina prodaje i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Ukupna količina prodaje na tržištu Unije (u tonama)
379 840
366 341
344 134
358 130
Indeks
100
96
91
94
Tržišni udjel
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Indeks
100
93
91
89
Izvor: Eurostat, podnositelj zahtjeva (CIRFS)
(295)
Količine prodaje na tržištu Unije smanjile su se u 2011. i 2012., ali blago su se oporavile tijekom razdoblja ispitnog postupka. Međutim, općenito je u 2010. zabilježen pad prodanih količina od 6 %.
(296)
Tržišni udjel industrije Unije znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja. Najveći pad tržišnog udjela zabilježen je u 2011., ali negativno kretanje nastavilo se u 2012. i tijekom razmatranog razdoblja, što je rezultiralo općim gubitkom tržišnog udjela od 11 % tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.2.3. Rast
(297)
Unatoč umjerenom rastu potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja (povećanje od 6 %) i povećanju količine proizvodnje proizvođača iz Unije (povećanje od 11 %), prodaja proizvođača iz Unije pala je za 6 %.
4.4.2.4. Zaposlenost i produktivnost
(298)
Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 7.
Zaposlenost i produktivnost
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Broj zaposlenika
1 914
1 935
2 000
2 036
Indeks
100
101
105
106
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
189,3
183,6
180,6
197,0
Indeks
100
97
95
104
Izvor: podnositelj zahtjeva (CIRFS)
(299)
Broj zaposlenika stalno je rastao tijekom razmatranog razdoblja, rezultirajući porastom od 6 %, s povećanjem proizvodnje kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 292.
(300)
Produktivnost je pala u 2011. i 2012., kada je broj zaposlenika porastao, dok su količine proizvodnje tijekom tih godina stagnirale. Općenito, tijekom razmatranog razdoblja zabilježeno je povećanje od 4 %.
4.4.3 Mikroekonomski pokazatelji
4.4.3.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(301)
Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prodajne cijene u Uniji
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona)
1 283
1 608
1 509
1 489
Indeks
100
125
118
116
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
1 453
1 666
1 629
1 542
Indeks
100
115
112
106
Izvor: provjereni podaci proizvođača iz Unije u uzorku
(302)
Najveće povećanje prodajne cijene u Uniji zabilježeno je za 2011., kada je PSF prodavan za 25 % više u usporedbi s prosječnom prodajnom cijenom u 2010. To je bila posljedica krize u industriji pamuka u 2011., kada je porasla potražnja za PSF-om kao nadomjeskom za pamuk, koji je bio rijedak zbog razočaravajućih usjeva u 2010. Općenito, prodajne cijene u Uniji u uzorku povećale su se za 16 % tijekom razmatranog razdoblja.
(303)
Jedinični trošak proizvodnje jednako se tako povećao tijekom razmatranog razdoblja, a vrhunac od 15 % dosegnuo je u 2011. zbog povećanja cijena benzina te godine s obzirom na to da je benzin značajan pokretač troška. Ukupno povećanje jediničnog troška proizvodnje iznosilo je 6 % tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.3.2. Troškovi rada
(304)
Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 9.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Indeks
100
98
100
103
Izvor: provjereni podaci proizvođača iz Unije u uzorku
(305)
Prosječni troškovi rada po zaposleniku prvo su pali u 2011., a potom su se u sljedećim godinama blago povećali. U razmatranom razdoblju zabilježeno je povećanje od 3 %.
4.4.3.3. Zalihe
(306)
Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 10.
Zalihe
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Završne zalihe (u tonama)
15 731
16 400
15 039
19 108
Indeks
100
104
96
121
Završne zalihe kao postotak proizvodnje
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Indeks
100
107
97
120
Izvor: provjereni podaci proizvođača iz Unije u uzorku
(307)
Završne su se zalihe povećale, uz iznimku 2012., a rezultirale su općim naglim porastom od 21 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Navedeno odgovara povećanju količine proizvodnje (ukupno povećanje od 11 %), dok su tijekom razmatranog razdoblja količine prodaje pale (ukupno smanjenje od 6 %). Ta su se kretanja odražavala i u završnim zalihama kao postotak proizvodnje.
4.4.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(308)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 11.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Indeks
- 100
18
- 14
5
Novčani tok (EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Indeks
- 100
100
108
89
Ulaganja (EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Indeks
100
146
86
79
Povrat ulaganja
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Indeks
- 100
22
- 18
6
Izvor: provjereni podaci proizvođača iz Unije u uzorku
(309)
Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Marže profitabilnosti mijenjale su se tijekom razmatranog razdoblja. Općenito, profitabilnost se poboljšala od znatnoga gubitka u 2010. do praga isplativosti u razdoblju ispitnog postupka.
(310)
Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Kretanja neto novčanog toka razvijala su se pozitivno tijekom razmatranog razdoblja.
(311)
Ulaganja su dosegnula vrhunac u 2011. s povećanjem od 46 % u usporedbi s ulaganjima iz 2010., no u sljedećim godinama uslijedilo je negativno kretanje. Tijekom razmatranog razdoblja ulaganja su pala za 21 %.
(312)
Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Pozitivno se razvijao tijekom razmatranog razdoblja.
(313)
Nijedan proizvođač iz Unije u uzorku nije izjavio da je imao poteškoće u prikupljanju kapitala tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.4. Zaključak o šteti
(314)
Uvoz iz Indije ostao je stabilan (s udjelom na tržištu Unije od između 6 % i 7 % u razmatranom razdoblju). Obaranje cijena bilo je znatno (do 43,7 %).
(315)
Većina se pokazatelja štete poboljšala. Profitabilnost proizvođača iz Unije porasla je za gotovo šest postotnih bodova, ali je prosječna profitna marža i dalje bila na nezadovoljavajućoj razini praga isplativosti od 0,3 % u razdoblju ispitnog postupka. Stopa iskorištenosti kapaciteta povećala se sa 74 % na 86 %. Međutim, to je bila posljedica povećanja količina proizvodnje u Uniji te smanjenja kapaciteta u Uniji. Prosječne prodajne cijene u Uniji vrhunac su dosegnule u 2011., što je bila posljedica snažnog porasta cijena pamuka i benzina. Općenito, prosječne prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja povećale su se za 16 %. Povrat ulaganja i novčani tok razvijali su se pozitivno. Zaposlenost se jednako tako povećala tijekom razmatranog razdoblja. To znači da su u i dalje štetnom stanju uočeni znakovi oporavka.
(316)
Sljedeći pokazatelji štete razvijali su se negativno tijekom razmatranog razdoblja: udjel proizvođača iz Unije na tržištu Unije pao je s 45,3 % na 40,2 %, a količine prodaje Unije pale su za 6 %. Razina ulaganja općenito se smanjila, osim u 2011. Kapacitet, kako je naveden u uvodnoj izjavi 293., pao je za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.
(317)
Općenito, stanje industrije Unije i dalje se može opisati kao štetno, iako se posljednjih godina očito poboljšalo. Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu u smislu članka 8. stavka 4. Osnovne uredbe.
(318)
U primjedbama na objavu podnositelj pritužbe izjavio je da stabilnost indijskog tržišnog udjela na tržištu Unije smatra posljedicom znatnog subvencioniranja. Komisija je doista utvrdila subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere (vidjeti uvodnu izjavu 229.), ali nije se mogla utvrditi uzročno-posljedična veza sa štetnim stanjem industrije Unije (vidjeti uvodne izjave 319. do 323.).
5. UZROČNOST
(319)
Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala je li subvencionirani uvoz iz Indije prouzročio znatnu štetu industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno prouzročiti štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima osim subvencioniranim uvozom iz Indije ne pripišu subvencioniranom uvozu. Ti su čimbenici uvoz iz ostalih trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije i potrošnja.
5.1 UČINCI SUBVENCIONIRANOG UVOZA
(320)
S obzirom na nalaze subvencioniranja ispod razine de minimis u pogledu Kine i Vijetnama (vidjeti uvodne izjave 76. i 231.), uvjeti za kumulaciju nisu ispunjeni. Analiza uzročnosti stoga je ograničena na učinak uvoza iz Indije.
(321)
Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udjel industrije Unije pao je s 45,3 % na 40,2 %, dok je tržišni udjel indijskog uvoza ostao na prilično stabilnoj razini između 6 % i 7 %. Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja porasla je za 6 %. Industrija Unije stoga nije mogla ostvariti korist od tog rasta u smislu tržišnog udjela, ali to se ne može pripisati indijskom tržišnom udjelu, koji je ostao stalan.
(322)
Prosječne cijene Eurostata za PSF iz Indije bile su niže od prosječnih cijena PSF-a iz većine ostalih zemalja, ali važno je napomenuti da postoje velike razlike u kvaliteti i vrstama proizvoda. U svakom slučaju, preciznim usporedbama za svaku vrstu dokazalo se postojanje znatnog obaranja cijena u pogledu uvoza iz Indije.
(323)
Unatoč znatnom obaranju cijena, ne može se zaključiti da je indijski uvoz rezultirao štetom. Doista, smanjenje tržišnog udjela industrije Unije (za 5,1 postotni bod) ne može se pripisati razvoju količina indijskog uvoza s obzirom na to da je njegov tržišni udjel ostao prilično stabilan (porast za samo 0,7 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja). Štoviše, prosječne cijene uvoza iz Indije povećale su se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Čini se da cijene indijskog uvoza nisu rezultirale padom cijena s obzirom na to da se financijsko stanje industrije Unije, iako i dalje štetno u razdoblju ispitnog postupka, znatno poboljšalo tijekom razmatranog razdoblja.
5.2. UČINCI DRUGIH ČIMBENIKA
5.2.1. Uvoz iz trećih zemalja
(324)
Količina uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:
Tablica 12.
Uvoz iz trećih zemalja
Država
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Republika Koreja
Količina (u tonama)
129 918
165 365
163 540
181 540
Indeks
100
127
126
140
Tržišni udjel
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Indeks
100
123
126
131
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 116
1 367
1 361
1 300
Indeks
100
123
122
116
Tajvan
Količina (u tonama)
121 656
108 645
100 072
92 423
Indeks
100
89
82
76
Tržišni udjel
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Indeks
100
86
82
71
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 131
1 416
1 383
1 369
Indeks
100
125
122
121
Kina
Količina (u tonama)
5 198
8 980
23 209
44 651
Indeks
100
173
446
859
Tržišni udjel
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Indeks
100
167
447
808
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 065
1 279
1 265
1 209
Indeks
100
120
119
113
Turska
Količina (u tonama)
32 921
29 969
34 303
36 908
Indeks
100
91
104
112
Tržišni udjel
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Indeks
100
88
104
105
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 133
1 466
1 383
1 382
Indeks
100
129
122
122
Vijetnam
Količina (u tonama)
24 884
25 487
26 410
29 717
Indeks
100
102
106
119
Tržišni udjel
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Indeks
100
99
106
112
Prosječna cijena (EUR/tona)
978
1 182
1 175
1 096
Indeks
100
121
120
112
Indonezija
Količina (u tonama)
25 902
30 285
24 032
24 699
Indeks
100
117
93
95
Tržišni udjel
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Indeks
100
113
93
90
Prosječna cijena
1 055
1 329
1 267
1 167
Indeks
100
126
120
111
Tajland
Količina (u tonama)
17 548
23 510
17 103
18 952
Indeks
100
134
97
108
Tržišni udjel
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Indeks
100
129
98
102
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 140
1 449
1 310
1 298
Indeks
100
127
115
114
Ostali izvoz
Količina (u tonama)
49 272
51 282
41 074
43 120
Indeks
100
104
83
88
Tržišni udjel
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Indeks
100
100
83
82
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 323
1 681
1 603
1 532
Indeks
100
127
121
116
Izvor: Eurostat
(325)
Najveći udjel uvoza (181 540 tona, što predstavlja tržišni udjel od 20,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka) dolazi iz Koreje, čiji se tržišni udjel povećao za 4,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Tajvan je drugi najveći izvoznik u Uniju. Iako je uvoz iz Tajvana tijekom razmatranog razdoblja zabilježio pad (minus 4,1 postotni bod), Tajvan je i dalje držao tržišni udjel od 10,4 % u razdoblju ispitnog postupka. Četvrta najveća na popisu izvoznika (nakon Indije, koja je treća najveća) jest Kina, čiji se tržišni udjel povećao za 4,4 postotna boda na razinu od 5 %. Iz ostalih trećih zemalja uvozi se manje nego iz Indije, ali znatne količine PSF-a uvoze se i iz Turske, Vijetnama, Indonezije i Tajlanda (sve četiri zemlje imaju prilično stabilan tržišni udjel). Uvoz iz Turske, Vijetnama, Indonezije i Tajlanda zajedno čini tržišni udjel od oko 12 % (12,4 % u razdoblju ispitnog postupka).
(326)
Posebno je vrijedan spomena povećani izvoz iz Republike Koreje. Korejski izvoz bio je tri puta veći od količine indijskog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka. Porastao je za 40 % tijekom razmatranog razdoblja, a njegov se tržišni udjel povećao za 4,9 postotnih bodova na 20,4 %. Povećao se i uvoz iz Kine, za više od 700 % po količini ili 4,4 postotna boda u smislu tržišnog udjela. Uvoz iz Kine znatno je obarao cijene industrije Unije.
(327)
Na temelju prethodno navedenoga može se zaključiti da je, ako je štetno stanje industrije Unije bilo posljedica uvoza, to više bilo tako zbog uvoza iz drugih izvora, a ne iz Indije.
(328)
Nakon objave podnositelj pritužbe iznio je primjedbu da Komisija nije dodatno ispitala izvozne cijene Kine i Vijetnama. Podsjeća se da su de minimis razine subvencije utvrđene kako za Kinu tako i za Vijetnam. Komisija je stoga ocijenila izvozne cijene za te dvije zemlje u analizi uzročnosti u pogledu učinka drugih čimbenika i doista nije provela kumulativnu ocjenu uvoza svih triju predmetnih zemalja iz ovog ispitnog postupka s obzirom na to da je utvrđeno da su subvencije iz Kine i Vijetnama bile de minimis kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 275. do 277.
(329)
Podnositelj pritužbe dostavio je primjedbe na prosječnu cijenu uvoza iz Koreje te (blago) povećanje količine tog uvoza između 2011. i 2012. S obzirom na ukupno povećanje količine i tržišnog udjela korejskog uvoza tijekom razmatranog razdoblja i činjenicu da su prosječne cijene tog uvoza niže od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije, Komisija i dalje smatra da je korejski uvoz relevantni drugi čimbenik u analizi uzročnosti.
(330)
Podnositelj pritužbe uputio je i na prosječne izvozne cijene triju zemalja koje su početno bile obuhvaćene ovim postupkom te na izvozne cijene Koreje i Tajvana za razdoblje od siječnja do srpnja 2014. Međutim, to nije razmatrano razdoblje, koje traje od 2010. do kralja razdoblja ispitnog postupka. Primjedba je stoga odbačena.
5.2.2 Izvozni rezultati industrije Unije
(331)
Količina i prosječna vrijednost izvoza industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 13.
Izvozni rezultati proizvođača iz Unije
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Količina izvoza (u tonama)
31 158
32 204
41 279
36 149
Indeks
100
103
132
116
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 760
1 945
1 924
1 962
Indeks
100
111
109
112
Izvor:
Količina: Podnositelj zahtjeva (CIRFS)
Vrijednost: provjereni podaci proizvođača iz Unije u uzorku
(332)
Industrija Unije izvan EU-a prodaje uglavnom specijalizirane proizvode, što objašnjava više prosječne prodajne cijene zabilježene na tim tržištima.
(333)
Izvozne količine proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se za gotovo 30 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu je vrhunac dosegnut u 2012. Prosječne prodajne cijene porasle su u 2011., a potom su ostale na stabilnoj razini do razdoblja ispitnog postupka.
(334)
Unatoč dobrim izvoznim rezultatima proizvođača iz Unije u uzorku, apsolutne izvezene količine bile su relativno male u usporedbi s prodajnim količinama prodanima u Uniji. Njihov učinak stoga nije bio dostatan kako bi se kompenziralo teško i štetno stanje na domaćem tržištu Unije.
5.2.3. Potrošnja
(335)
Tržište Unije za PSF u 2010. bilo je 838 397 tona, a u razdoblju ispitnog postupka dosegnulo je 890 992 tone. Time se pokazuje rast tržišta od 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Drugim riječima, nije bilo pada potražnje koji bi mogao pridonijeti štetnom stanju industrije Unije.
5.2.4. Gospodarska kriza
(336)
Jedno udruženje korisnika, gospodarska komora jedne od predmetnih zemalja i jedno državno tijelo, iznijeli su primjedbu da je štetu prouzročila gospodarska kriza. Ta tvrdnja nije održiva jer je tržište Unije za PSF poraslo za 6 %, a i prosječna prodajna cijena u Uniji povećala se za 16 %.
(337)
Gospodarska komora jednako je tako iznijela primjedbu da je potražnja za posebnim PSF-om pala zbog gospodarske krize, dok je potražnja za potrošnim PSF-om porasla. Podsjeća se da posebni PSF i potrošni PSF dijele ista fizička i kemijska svojstva i da su njihove krajnje upotrebe u osnovi iste. Priznaje se da nisu sve vrste proizvoda međusobno zamjenjive, ali prethodnim ispitnim postupcima i trenutačnim ispitnim postupkom utvrđeno je da postoji barem djelomična međusobna zamjenjivost i preklapanje upotrebe različitih vrsta proizvoda. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.
5.2.5. Visoka iskorištenost kapaciteta
(338)
Jedno državno tijelo tvrdilo je da štetu, u smislu gubitka tržišnog udjela, nije mogao prouzročiti subvencionirani izvoz s obzirom na visoku stopu iskorištenosti kapaciteta industrije Unije. Iskorištenost kapaciteta industrije Unije doista je porasla tijekom razmatranog razdoblja, ali ni u jednom trenutku nije bila blizu granica raspoloživog kapaciteta. Na svojem vrhuncu, koji je bio u razdoblju ispitnog postupka, stopa iskorištenosti kapaciteta iznosila je 85,9 %. To ostavlja dovoljno prostora za dodatno povećanje proizvodnje. Međutim, s obzirom na to da količine prodaje proizvođača iz Unije u Uniji nisu slijedile uzlazna kretanja potrošnje, gubitak tržišnog udjela i dalje se smatra jednim od pokazatelja za štetno stanje industrije Unije.
5.3. ZAKLJUČAK O UZROČNOSTI
(339)
Na temelju prethodno navedenoga Komisija smatra da nije moguće utvrditi uzročno-posljedičnu vezu između štetnog stanja industrije Unije i subvencioniranog izvoza iz Indije. Taj se zaključak prvo temelji na relativno malom i tek blago rastućem tržišnom udjelu uvoza iz Indije (sa 6,1 % na 6,8 %), u usporedbi s mnogo većim, ali i dalje padajućem tržišnom udjelu industrije Unije (sa 45,3 % na 40,2 %). Drugo, uvoz iz određenih drugih zemalja (Koreje, Tajvana, Kine) veći je po količini i/ili snažnije se povećava i stoga, ako je uvoz pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije, to je potrebno pripisati uvozu iz tih zemalja, a ne uvozu iz Indije (vidjeti uvodne izjave 325. do 327.).
(340)
Stoga nije bilo moguće utvrditi uzročno-posljedičnu vezu u smislu članka 8. stavaka 5. i 6. Osnovne uredbe između subvencioniranog izvoza iz Indije i znatne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
6. ZAKLJUČAK
(341)
Postupak je stoga potrebno prekinuti s obzirom na to da je za subvenciju Narodne Republike Kine i Vijetnama utvrđeno da je de minimis i zbog nedostatka uzročno-posljedične veze između štete i subvencije u mjeri u kojoj se ona odnosi na uvoz podrijetlom iz Indije.
(342)
Odbora osnovan člankom 25. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Prekida se antisubvencijski postupak koji se odnosi na uvoz sintetičkih rezanih vlakana od poliestera, negrebenanih, nečešljanih ili drukčije pripremljenih za predenje, trenutačno razvrstanih u oznaku KN 5503 20 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Indije i Vijetnama.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2014.