ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 604/2014 НА КОМИСИЯТА
от 4 март 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 94, параграф 2 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Директива 2013/36/ЕС, и по-специално член 74 от нея, изисква институциите да разполагат с надеждни правила за управление и ефективни процеси за установяване, управление, контрол и докладване на рисковете, на които са изложени или могат да бъдат изложени. Тези правила и процеси трябва да бъдат всеобхватни и пропорционални на естеството, обхвата и сложността на рисковете, присъщи на бизнес модела и дейностите на институцията. Те трябва да вземат под внимание, наред с другото, конкретните рискове, установени в членове 79-87 от гореспоменатата директива. Правилата и процесите се оценяват от компетентните органи като част от процеса на надзорен преглед и оценка в съответствие с член 97 от посочената директива. Установените рискове се разглеждат от институциите в рамките на вътрешна оценка на капиталовата адекватност съгласно член 73 от Директивата.
(2)
Рамката за пруденциален надзор, създадена с Директива 2013/36/ЕС, изисква всички институции да определят всички членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на съответната институция. Критериите, използвани за оценяване значимостта на въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил, следва да отчитат потенциалното въздействие на служителите върху рисковия профил на институцията въз основа на техните правомощия и отговорности, както и въз основа на показателите относно рисковете за институцията и резултатите от нейната дейност. При оценката следва да бъдат взети предвид вътрешната организация на институцията и естеството, обхвата и сложността на дейността ѝ. Критериите следва да отразяват напълно всички рискове, на които институцията или групата е изложена или може да бъде изложена. Това също така следва да дава възможност на институциите да създават подходящи стимули в рамките на политиката за възнагражденията за осигуряване на разумно поведение на персонала и следва да гарантира, че установяването на онези членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отразява равнището на риска при различните дейности в рамките на институцията.
(3)
През 2012 г. Европейският банков орган (ЕБО) публикува резултатите от проучване на изпълнението на национално равнище и на практическото прилагане на насоките, издадени от Комитета на европейските банкови надзорници, относно политиките и практиките за възнагражденията (насоки на КЕБН), съдържащи общи критерии за оценката на значимостта на въздействието на персонала върху рисковия профил на институцията. Изследването показа, че изпълнението от страна на институциите и компетентните органи на разпоредбите за възнагражденията, посочени в Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) не постига достатъчна степен на хармонизация. Многообразието на практиките за възнагражденията остава неподходящо широко и по-специално критериите, използвани за установяване на персонала, не винаги отчитат в достатъчна степен въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил на институцията. Все още се наблюдават значителни различия в подходите, предприемани от различните институции и различните държави членки за установяване на този персонал. Следователно настоящите регулаторни технически стандарти следва да се основават на опита, натрупан при прилагането на Директива 2006/48/ЕО и насоките на КЕБН, и имат за цел постигането на по-високо равнище на хармонизация. ЕБО ще издаде нови насоки за воденето на разумни политики за възнагражденията, които са съобразени с принципите, предвидени в Директива 2013/36/ЕС, в съответствие с член 75, параграф 2 от тази директива.
(4)
Следва да се разработи набор от ясни качествени и подходящи количествени критерии с цел установяване на основните категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, които гарантират хармонизиран подход в целия Европейски съюз и обхващат единен набор от най-значимите рискове. В съответствие с член 94, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС всички категории персонал, откроени чрез тези критерии, трябва да включват служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция. Институциите следва също така да вземат предвид резултатите от своите собствени оценки на риска в рамките на вътрешните си процедури. Компетентните органи следва да гарантират установяване в пълна степен на всички служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
(5)
Членовете на управителния орган носят крайната отговорност за институцията, нейната стратегия и дейности и поради това винаги са в състояние да упражняват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това важи както за членовете на управителния орган в неговата управленска функция, които взимат решения, така и за членовете, изпълняващи контролни функции, които следят процеса на взимане на решения и контролират взетите решения.
(6)
Висшето ръководство и висшите служители, отговарящи за важни стопански единици, за управлението на специфични категории рискове като ликвиден, операционен или лихвен риск, както и за контролните функции в рамките на една институция, са отговорни за ежедневното управление на бизнеса, на неговите рискове или на неговите контролни функции. Това включва отговорността за взимане на стратегически или други основни решения относно дейността на институцията или прилаганата рамка за контрол. Рисковете, поети от институцията, и начинът, по който се управляват, са най-важните фактори за рисковия профил на институцията.
(7)
В допълнение към тези, които отговарят за създаването на допълнителна стопанска дейност, служителите, отговорни за предоставянето на вътрешна подкрепа, които са от решаващо значение за дейността на институцията и имат правомощия за взимане на решения в тези области, излагат институцията на съществени операционни и други рискове. Затова професионалните дейности на членовете на персонала с такива функции също имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(8)
Кредитният риск и пазарният риск обикновено се поемат, за да се генерира стопанска дейност, поради което влиянието на генериращите тези рискове дейности върху рисковия профил може да бъде оценено, ползвайки критерии, основани на ограничения на правомощията, които се изчисляват поне веднъж годишно въз основа на размера на капитала и капиталовите подходи, използвани за регулаторни цели, като се прилага минимален („de minimis“) праг за кредитните рискове с цел осигуряване на пропорционалното прилагане на критериите в рамките на малките институции.
(9)
Критериите за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, следва да отразяват фактите, че изискванията, свързани с търговския портфейл, могат да не се прилагат за някои институции по силата на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и че по различни начини са определени ограничения сред институциите, ползващи различни подходи за изчисляване на капиталовите изисквания.
(10)
Като се има предвид, че резултатите от решенията често се влияят от служителите, иницииращи съответното решение, докато официалните правомощия за взимане на решения се възлагат на по-висшите служители или комитети, критериите следва да отчитат съществените елементи в подобни процеси на взимане на решения.
(11)
Служителите на ръководна длъжност отговарят за стопанските дейности в управлявания от тях район. Ето защо подходящите критерии би следвало да гарантират, че членовете на персонала се определят като имащи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, когато са отговорни за групи служители, чиито дейности би могло да окажат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това включва ситуации, в които дейностите на отделните членове на персонала под тяхно ръководство поотделно нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, но цялостният мащаб на тяхната дейност може да окаже такова въздействие.
(12)
В допълнение към качествените критерии, следва да се изготвят подходящи количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Начисленото общо възнаграждение зависи предимно от приноса, който служителите имат за успешното постигане на стопанските цели на институцията, и следователно от отговорностите, задълженията, способностите и уменията на персонала, както и от резултатите от дейността на персонала и на институцията. Когато на даден член на персонала се изплати общо възнаграждение, което надвишава съответния праг, има основания да се приеме, че това е свързано с приноса на служителя към постигането на стопанските цели на институцията и с въздействието на професионалните дейности на този служител върху рисковия профил на институцията. Следователно е уместно тези количествени критерии да се основават на общото възнаграждение, което получава даден член на персонала, както в абсолютен размер, така и съотнесено към останалите членове на персонала в рамките на една и съща институция. При прилагането на тези количествени критерии следва, ако е необходимо, да се обърне внимание на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Следва да бъдат създадени ясни и подходящи прагове за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като се взимат предвид събраните от ЕБО и от компетентните органи данни. Тези количествени критерии създават основателна презумпция, че служителите оказват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Такива основани на количествени критерии презумпции обаче не би следвало да важат, когато институциите установят на базата на допълнителни обективни условия, че служителите всъщност нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отчитайки всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването на служителите с най-високи доходи, установени съгласно тези критерии, следва да подлежи на одобрение от страна на компетентния орган с цел осигуряване на ефективно и последователно прилагане на критериите. Що се отнася до служителите, на които са начислени повече от 1 000 000 евро (лицата с високи доходи), компетентните органи следва да уведомят ЕБО преди такива изключвания да бъдат одобрени, за да се осигури последователното прилагане на тези критерии, по-специално при подобни изключителни обстоятелства. Процесът на установяване, включително прилагането на случаите на изключване, следва независимо от това винаги да подлежи на надзорен преглед в съответствие с член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС.
(13)
Фактът, че членове на персонала са в същата категория възнаграждения като тази на висшето ръководство или служителите, поемащи рискове, може също да е показателен, че професионалните дейности на членовете на персонала имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. При създаване на категорията не би трябвало да се взима предвид възнаграждението, изплащано на служителите с контролни функции, помощни функции, както и членовете на управителния орган с контролни функции. При прилагането на този критерий следва да се обърне внимание и на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Необходимо е да се разреши на институциите да докажат, че служителите, които попадат в тази категория възнаграждения, но не отговарят на никой от качествените или други количествени критерии, нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като отчитат всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването от този критерий на персонал с високо равнище на общото възнаграждение следва да се извършва при спазване на процедура за уведомяване, за да има възможност за своевременен надзорен преглед с цел осигуряване на последователното прилагане на критерия.
(14)
Компетентните органи следва да гарантират, че институциите водят отчет за извършената оценка и за персонала, за чиито професионални дейности е установено, че имат съществено въздействие върху техния рисков профил, за да се даде възможност на съответния компетентен орган и на одиторите да контролират оценката. Документацията следва да включва и служители, които са установени съгласно критерии, основани на възнаграждението им, но за които професионалните дейности се оценяват като неоказващи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(15)
Настоящият регламент се основава на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(16)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент установява регулаторни технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, както е посочено в член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, на равнище група, дружество майка и дъщерни дружества, включително и институции, които са установени в офшорни финансови центрове.
Член 2
Прилагане на критериите
Без да се засяга наложеното на компетентния орган задължение да гарантира, че институциите спазват принципите, посочени в членове 92, 93 и 94 от Директива 2013/36/ЕС, по отношение на всички категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция в съответствие с член 92, параграф 2 от същата директива, служителите, които отговарят на някой от качествените критерии, изложени в член 3 от настоящия регламент, или на някой от количествените критерии в член 4 от настоящия регламент, следва да бъдат определени като оказващи съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
Член 3
Качествени критерии
Счита се, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, когато е изпълнен някой от следните качествени критерии:
1)
служителят е член на управителния орган в неговата управленска функция;
2)
служителят е член на управителния орган в неговата контролна функция;
3)
служителят е член на висшето ръководство;
4)
служителят носи отговорност и се отчита пред управителния орган за дейността във връзка с независимата функция по управление на риска, функцията за контрол върху спазването на нормативната база или функцията за вътрешен одит;
5)
служителят носи цялостна отговорност за управлението на риска в рамките на една стопанска единица, както е определено в член 142, параграфи 1, 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на която е разпределен вътрешен капитал в съответствие с член 73 от Директива 2013/36/ЕС, който представлява най-малко 2 % от вътрешния капитал на институцията („важна стопанска единица“);
6)
служителят оглавява важна стопанска единица;
7)
служителят носи управленска отговорност във връзка с една от функциите, посочени в параграф 4, или във важна стопанска единица и се отчита пряко пред член на персонала, определен съгласно параграф 4 или 5;
8)
служителят носи управленска отговорност във важна стопанска единица и се отчита пряко пред члена на персонала, който оглавява тази единица;
9)
служителят оглавява дейност, свързана с правните въпроси, финансите, включително данъчното облагане и бюджетирането, човешките ресурси, политиката за възнагражденията, информационните технологии или икономическия анализ;
10)
служителят отговаря за или е член на комитет по управлението на категория рискове, предвидени в членове 79-87 от Директива 2013/36/ЕС, различни от кредитния риск и пазарния риск;
11)
по отношение на експозиции към кредитен риск при операция с номинална стойност, която представлява 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията и възлиза минимум на 5 млн. евро, служителят:
а)
отговаря за отправянето на кредитни предложения или структурирането на кредитни продукти, което може да доведе до такива експозиции към кредитен риск; или
б)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за такива експозиции към кредитен риск; или
в)
е член на комитет, който има право да взима решенията, посочени в буква а) или б);
12)
по отношение на институция, за която не важи дерогацията за дейност в несъществен търговски портфейл, предвидена в член 94 от Регламент (ЕС) № 575/2013, служителят:
а)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за операциите в търговския портфейл, чиито стойности като цяло достигат един от следните прагове:
i)
когато се използва стандартизираният подход, изискване за собствените средства за покриване на пазарни рискове, които представляват най-малко 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията; или
ii)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, най-малко 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-и процентил (равнище на едностранния доверителен интервал); или
б)
е член на комитет, който има право да взима решения, определени в буква а);
13)
служителят носи управленска отговорност за група служители, които имат индивидуални правомощия да ангажират институцията да извършва операции, и е изпълнено някое от следните условия:
а)
сборът на тези правомощия е равен или надвишава прага, определен в параграф 11, буква а), параграф 11, буква б) или параграф 12, буква а), подточка i);
б)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, тези правомощия възлизат най-малко на 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-ти процентил (равнище на едностранния доверителен интервал). Когато институцията не изчисли изложена на риск стойност на равнището на този служител, следва да се сумират лимитите на стойността, изложена на риск, за персонала под ръководството на този служител;
14)
що се отнася до решенията за одобрение или налагане на вето върху въвеждането на нови продукти, служителят:
а)
има правомощието да взима такива решения; или
б)
е член на комитет, който има правомощия да взима такива решения;
15)
служителят носи управленска отговорност за член на персонала, който отговаря на един от критериите, посочени в параграфи 1-14.
Член 4
Количествени критерии
1. В съответствие с параграфи 2-5 се счита, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, когато е изпълнен някой от следните количествени критерии:
а)
служителят е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 500 000 евро през предходната финансова година;
б)
служителят попада в първите 0,3 % от броя служители, закръглен до най-близкото цяло число, които през предходната финансова година са получили най-високо общо възнаграждение;
в)
през предходната финансова година служителят е получил общо възнаграждение, което е равно на или по-високо от най-ниското общо възнаграждение, изплатено на член на висшето ръководство през тази финансова година, или отговаря на някой от критериите по член 3, параграфи 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 или 14.
2. Посочен в параграф 1 критерий не се счита за изпълнен, когато институцията определи, че професионалните дейности на служителя нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, тъй като служителят или категорията служители, към която спада той:
а)
само извършва професионални дейности и има правомощия в стопанска единица, която не е важна стопанска единица; или
б)
няма съществено въздействие върху рисковия профил на важна стопанска единица чрез извършваните професионални дейности.
3. Условието, предвидено в параграф 2, буква б), следва да се оценява въз основа на обективни критерии, които отчитат всички подходящи показатели относно рисковете и относно резултатите от дейността и които се използват от институцията за установяване, управление и наблюдение на рисковете в съответствие с член 74 от Директива 2013/36/ЕС, както и въз основа на задълженията и правомощията на служителя или категорията служители и тяхното въздействие върху рисковия профил на институцията, в сравнение с въздействието на професионалните дейности на служителите, отговарящи на критериите, посочени в член 3 от настоящия регламент.
4. Институцията следва да уведоми компетентния орган, отговорен за нейния пруденциален надзор, относно прилагането на параграф 2 по отношение на критерия в параграф 1, буква а). Уведомяването следва да съдържа основанието, на което институцията е определила, че съответният служител или категорията служители, към която той спада, отговаря на едно от условията, предвидени в параграф 2, и следва, ако е приложимо, да включва оценката, извършена от институцията в съответствие с параграф 3.
5. Прилагането на параграф 2 от дадена институция по отношение на член на персонала, който е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 750 000 евро през предходната финансова година, или във връзка с критерия в параграф 1, буква б), следва да подлежи на предварително одобрение от страна на компетентния орган, който отговаря за пруденциалния надзор върху тази институция.
Компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение, само когато институцията може да докаже, че едно от условията, посочени в параграф 2, е изпълнено, взимайки предвид, по отношение на условието в параграф 2, буква б), критериите за оценка, определени в параграф 3.
Когато членът на персонала през предходната финансова година е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 1 000 000 евро, компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение само при изключителни обстоятелства. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, компетентният орган следва да уведоми Европейския банков орган преди да даде своето одобрение по отношение на този член на персонала.
Член 5
Изчисляване на начислено възнаграждение
6. За целите на настоящия регламент възнаграждение, което е начислено, но все още не е изплатено, следва да се оценява към датата на начисляването без да се отчита прилагането на дисконтовия процент, посочен в член 94, параграф 1, буква ж), подточка iii) от Директива 2013/36/ЕС, или намаленията на изплащаните суми, независимо дали чрез възстановяване на изплатени суми, удържки или по друг начин. Всички суми следва да се изчисляват като „брутни“ и на база еквивалент на пълно работно време.
7. За целите на прилагането на член 4, параграф 1, букви б) и в) начисленото възнаграждение може да се разглежда отделно за всяка държава членка и трета държава, където институцията има място на стопанска дейност, и служителите следва да се назначават за държавата, където извършват по-голямата част от дейността си.
Член 6
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 март 2014 година.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 604/2014
оd 4. ožujka 2014.
o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (1), a posebno njezin članak 94. stavak 2.,
budući da:
(1)
Direktivom 2013/36/EU, a posebno njezinim člankom 74., zahtijeva se od institucija da imaju robusne sustave upravljanja i učinkovite procese za utvrđivanje, upravljanje, praćenje rizika i izvješćivanje o rizicima kojima jesu ili bi mogle biti izložene. Ti sustavi i procesi moraju biti cjeloviti i razmjerni vrsti, opsegu i složenosti rizika svojstvenih poslovnom modelu i djelatnostima institucije. Njima se moraju uzeti u obzir, između ostalog, posebni rizici utvrđeni u člancima 79. do 87. te Direktive. Nadležna tijela ocjenjuju te sustave i postupke kao dio postupaka nadzorne provjere i ocjene u skladu s člankom 97. te Direktive. Institucije razmatraju utvrđene rizike u okviru postupka procjene adekvatnosti internog kapitala u skladu s člankom 73. te Direktive.
(2)
Okvirom za bonitetni nadzor koji je utvrđen Direktivom 2013/36/EU od svih se institucija zahtijeva da utvrde sve zaposlenike čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Kriterijima koji se koriste za ocjenjivanje značaja utjecaja profesionalnih aktivnosti zaposlenika na profil rizičnosti trebali bi se uzeti u obzir potencijalni utjecaj zaposlenika na profil rizičnosti institucije na temelju njihovih ovlasti i odgovornosti te pokazatelji rizika i uspješnosti institucije. Pri procjenjivanju trebalo bi uzeti u obzir unutarnje ustrojstvo institucije te vrstu, opseg i složenost njezinih aktivnosti. Kriteriji bi u potpunosti trebali odražavati sve rizike kojima institucija ili grupa jest ili bi mogla biti izložena. Time bi se institucijama trebalo omogućiti da utvrde odgovarajuće poticaje u okviru politike primitaka kako bi se osiguralo razborito postupanje zaposlenika i osigurati da se pri utvrđivanju onih zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije uzme u obzir stupanj rizika raznih aktivnosti unutar institucije.
(3)
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) objavilo je u 2012. rezultate istraživanja o provedbi i praktičnoj primjeni na nacionalnoj razini smjernica koje je objavio Odbor europskih bankarskih nadzornika o politikama i praksi primitaka (Smjernice OEBN-a) u kojima su sadržani opći kriteriji za procjenu značajnosti utjecaja zaposlenika na profil rizičnosti institucije. Iz rezultata istraživanja očito je da institucije i nadležna tijela provedbom odredbi o primicima propisanim u Direktivi 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) nisu ostvarile dovoljan stupanj usklađenosti. Raspon praksi primitaka ostao je neprimjereno širok, a u kriterijima koji su se koristili za utvrđivanje zaposlenika nije se uvijek dovoljno uzimao u obzir utjecaj profesionalnih aktivnosti zaposlenika na profil rizičnosti institucije. Stoga i dalje postoje znatne razlike u načinima na koje različite institucije i države članice pristupaju utvrđivanju takvih zaposlenika. Ti se regulatorni tehnički standardi stoga trebaju zasnivati naiskustvu stečenom primjenom Direktive 2006/48/EZ i Smjernica OEBN-a u cilju postizanja višeg stupnja usklađenosti. EBA će objaviti nove smjernice o dobrim politikama primitaka koje su u skladu s načelima iz Direktive 2013/36/EU, u skladu s člankom 75. stavkom 2. te Direktive.
(4)
Potrebno je utvrditi niz jasnih kvalitativnih i odgovarajućih kvantitativnih kriterija radi utvrđivanja ključnih kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, čime će se osigurati usklađeni pristup diljem Unije i obuhvatiti niz najvažnijih zajedničkih rizika. U skladu s člankom 94. stavkom 2. Direktive 2013/36/EU, sve kategorije zaposlenika utvrđene na temelju tih kriterija moraju se odnositi na zaposlenike čije profesionalne aktivnosti imaju značajan učinak na profil rizičnosti institucije. Institucije bi trebale uzeti u obzir i rezultate vlastitih procjena rizika u okviru internih postupaka. Nadležna tijela trebala bi osigurati potpuno utvrđivanje svih zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
(5)
Članovi upravljačkog tijela u potpunosti su odgovorni za instituciju, njezinu strategiju i aktivnosti i stoga uvijek mogu imati značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. To se primjenjuje i na članove upravljačkog tijela u upravljačkoj funkciji koji donose odluke i na članove s nadzornom funkcijom koji nadziru postupak donošenja odluka i osporavaju donesene odluke.
(6)
Članovi višeg rukovodstva i zaposlenici na višim položajima odgovorni za značajne poslovne jedinice, za upravljanje posebnim kategorijama rizika kao što su likvidnost, operativni rizik ili kamatni rizik, i za funkcije kontrole unutar institucije odgovorni su za svakodnevno upravljanje poduzećem, njegovim rizicima i za funkcije kontrole. To uključuje odgovornost za donošenje strateških ili drugih važnih odluka o osnovnim aktivnostima ili o primijenjenom kontrolnom okviru. Rizici koje preuzimaju poduzeća i način na koji se njima upravlja najvažniji su čimbenici za profil rizičnosti institucije.
(7)
Osim funkcija stvaranja dodatnog posla, funkcijama za pružanje unutarnje potpore koje su od ključne važnosti za poslovanje i koje uključuju ovlasti donošenja odluka u tim područjima, institucija se izlaže značajnim operativnim i drugim rizicima. Prema tome, profesionalne aktivnosti zaposlenika na tim funkcijama također imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
(8)
Kreditnom i tržišnom riziku obično se izlaže radi poslovanja i stoga se utjecaj aktivnosti koje stvaraju taj rizik na profil rizičnosti može procjenjivati pomoću kriterija koji se temelje na granicama ovlasti koje se izračunavaju barem godišnje na temelju podataka o kapitalu i pristupa koji se koristi u regulatorne svrhe, pri čemu se za kreditni rizik primjenjuje de minimis prag kako bi se osigurala razmjerna primjena kriterija u okviru malih institucija.
(9)
Kriterijima za utvrđivanje zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije trebale bi se uzeti u obzir činjenice da neke institucije mogu biti izuzete od odredbi koje se odnose na knjige trgovanja u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i da institucije koje primjenjuju različite pristupe na izračun kapitalnih zahtjeva na različite načine određuju zahtjeve.
(10)
Budući da na ishod odluka često utječu zaposlenici koji su pokrenuli postupak donošenja odluke dok službene ovlasti odlučivanja imaju zaposlenici na višem položaju ili odbori, kriterijima bi se trebali uzeti u obzir značajni elementi u takvim postupcima odlučivanja.
(11)
Zaposlenici na rukovoditeljskim funkcijama odgovorni su za poslovne aktivnosti u području iz njihove nadležnosti. Prema tome, odgovarajućim kriterijima potrebno je osigurati da se utvrdi da zaposlenici imaju značajan učinak na profil rizičnosti institucije ako su odgovorni za skupine zaposlenika čije aktivnosti bi mogle imati značajan učinak na profil rizičnosti institucije. To uključuje situacije u kojima aktivnosti pojedinih zaposlenika u njihovoj nadležnosti nemaju pojedinačno značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije već bi ukupan opseg njihovih aktivnosti mogao imati takav utjecaj.
(12)
Uz kvalitativne kriterije, potrebno je utvrditi odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorije zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Ukupni dodijeljeni primici ovise u prvom redu o doprinosu zaposlenika uspješnom ostvarenju poslovnih ciljeva institucije, a stoga i o funkcijama dužnostima, sposobnostima i vještinama zaposlenika te o poslovnim rezultatima zaposlenika i institucije. Ako su zaposleniku dodijeljeni ukupni primici koji prelaze odgovarajući prag, razumno je pretpostaviti da je to povezano s doprinosom zaposlenika ostvarenju poslovnih ciljeva poduzeća i s utjecajem profesionalnih aktivnosti zaposlenika na profil rizičnosti institucije. U skladu s tim, prikladno je kvantitativne kriterije temeljiti na ukupnim primicima koje prima zaposlenik, u apsolutnom iznosu i u odnosu na druge zaposlenike u istoj instituciji. Prilikom primjene tih kvantitativnih kriterija, u obzir je potrebno uzeti, ako je primjenjivo, činjenicu da se iznosiprimitaka razlikuju u različitim nadležnostima. Potrebno je utvrditi jasne i odgovarajuće pragove u cilju utvrđivanja zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, uzimajući u obzir podatke koje su prikupili EBA i nadležna tijela. Na temelju tih kvantitativnih kriterija oblikuje se čvrsta pretpostavka da zaposlenici imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Međutim, te pretpostavke utemeljene na kvantitativnim kriterijima ne bi se smjele primjenjivati u slučajevima kada institucije utvrde na temelju dodatnih objektivnih uvjeta da zaposlenici zapravo nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, uzimajući u obzir sve rizike kojima je institucija izložena ili bi mogla biti izložena. Izuzeće najbolje plaćenih zaposlenika utvrđenih na temelju tih kriterija trebalo bi biti podložno odobrenju nadležnog tijela kako bi se osigurala učinkovita i dosljedna primjena tih kriterija. U slučaju zaposlenika kojima je isplaćeno više od 1 000 000 EUR (visoko plaćeni), nadležna tijela moraju obavijestiti EBA prije odobravanja izuzeća kako bi se osigurala dosljedna primjena tih kriterija, posebno u takvim iznimnim okolnostima. Postupak utvrđivanja, uključujući primjenu izuzeća, trebao bi uvijek biti podložan nadzornoj provjeri u skladu s člankom 92. stavkom 2. Direktive 2013/36/EU;
(13)
Činjenica da se zaposlenik nalazi u istom platnom razredu kao zaposlenici koji su članovi višeg rukovodstva ili poduzimatelji rizika također može biti pokazatelj da profesionalne aktivnosti tog zaposlenika imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Prilikom utvrđivanja razreda ne smiju se uzeti u obzir primici koji se isplaćuju zaposlenicima koji obavljaju kontrolne funkcije, funkcije potpore i članovima upravljačkog tijela u nadzornoj funkciji. Kod primjene tog kriterija, u obzir je potrebno uzeti činjenicu da se iznosi primitaka razlikuju u različitim nadležnostima. Institucijama bi trebalo biti dopušteno da dokažu da zaposlenici koji se nalaze u tom platnom razredu, ali ne ispunjuju ni jedan od kvalitativnih ili kvantitativnih kriterija nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, uzimajući u obzir sve rizike kojima institucija jest ili bi mogla biti izložena. Izuzeće zaposlenika s visokim ukupnim primicima od primjene tog kriterija trebalo bi biti podložno postupku prijave kako bi se omogućila pravovremena nadzorna provjera u cilju osiguranja dosljedne primjene tog kriterija.
(14)
Nadležna tijela trebaju osigurati da institucije čuvaju evidenciju izvršenih procjena i zaposlenika za čije je profesionalne aktivnosti utvrđeno da imaju značajan utjecaj na njihov profil rizičnosti kako bi se nadležnom tijelu i revizijama omogućila revizija procjene. Dokumentacija bi trebala uključivati zaposlenike utvrđene na temelju kriterija koji se temelji na njihovim primicima, ali za čije profesionalne aktivnosti je utvrđeno da nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
(15)
Uredba se temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je EBA dostavila Komisiji.
(16)
EBA je provela otvoreno javno savjetovanje o nacrtima regulatornih tehničkih standarda na kojima se temelji ova Uredba, analizirala moguće povezane troškove i koristi i zatražila mišljenje Interesne skupine EBA-e za bankarstvo, osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4),
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
Ovom se Uredbom utvrđuju regulatorni tehnički standardi u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, kako je navedeno u članku 92. stavku 2. Direktive 2013/36/EU, na razini grupe, matičnih društava i društava kćeri, uključujući institucije osnovane u offshore financijskim centrima.
Članak 2.
Primjena kriterija
Ne dovodeći u pitanje obvezu određenu nadležnom tijelu da osigura usklađenost institucija s načelima iz članaka 92., 93. i 94. Direktive 2013/36/EZ za sve kategorije zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije u skladu s člankom 92. stavkom 2. te Direktive, za zaposlenike koji zadovoljavaju bilo koji od kvalitativnih kriterija iz članka 3. ove Uredbe ili bilo koji od kvantitativnih kriterija iz članka 4. ove Uredbe utvrđuje se da ima značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
Članak 3.
Kvalitativni kriteriji
Smatra se da zaposlenici imaju u značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije ako je ispunjen bilo koji od sljedećih kvalitativnih kriterija:
(1)
zaposlenik je član upravljačkog tijela u upravljačkoj funkciji;
(2)
zaposlenik je član upravljačkog tijela u nadzornoj funkciji;
(3)
zaposlenik je član višeg rukovodstva;
(4)
zaposlenik je odgovoran i odgovara upravljačkom tijelu za aktivnosti neovisne funkcije upravljanja rizicima, funkcije praćenja usklađenosti ili funkcije unutarnje revizije;
(5)
zaposlenik je u potpunosti odgovoran za upravljanje rizicima unutar poslovne jedinice u skladu s definicijom iz članka 142. stavka 1. točke 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 kojoj je raspodijeljen interni kapital u skladu s člankom 73. Direktive 2013/36/EU koji predstavlja barem 2 % internog kapitala institucije („značajna poslovna jedinica”).
(6)
zaposlenik je na čelu značajne poslovne jedinice;
(7)
zaposlenik ima upravljačku funkciju u jednoj od funkcija iz točke (4) ili u značajnoj poslovnoj jedinici i izravno odgovara zapoosleniku utvrđenom u skladu s točkama (4) ili (5);
(8)
zaposlenik ima upravljačku funkciju u značajnoj poslovnoj jedinici i odgovara izravno zaposleniku koji je na čelu te jedinice;
(9)
zaposlenik se nalazi na čelu funkcije odgovorne za pravna pitanja, financiranje, uključujući oporezivanje i izradu proračuna, ljudske resurse, politiku primitaka informacijsku tehnologiju ili ekonomsku analizu;
(10)
zaposlenik je odgovoran ili je član odbora koji je odgovoran za upravljanje kategorijom rizika iz članaka 79. do 87. Direktive 2013/63/EU, osim kreditnim rizikom i tržišnim rizikom;
(11)
u odnosu na izloženost kreditnom riziku nominalnog iznosa po transakciji koji predstavlja 0,5 % redovnog osnovnog kapitala i iznosi barem 5 milijuna EUR, zaposlenik:
(a)
odgovoran je za pokretanje kreditnih prijedloga ili strukturiranje kreditnih proizvoda, koji mogu dovesti do takve izloženosti riziku; ili
(b)
ima ovlasti donositi odluku o takvoj izloženosti kreditnom riziku, odobriti ju ili uložiti veto na takvu odluku;
(c)
član je odbora koji ima ovlasti donositi odluke iz točaka (a) ili (b);
(12)
u odnosu na instituciju na koju se ne primjenjuje izuzeće za malo poduzeće s knjigom trgovanja predviđeno u članku 94. Uredbe (EU) br. 575/2013, zaposlenik:
(a)
ima ovlasti donijeti odluku, odobriti ili uložiti veto na odluku o transakcijama iz knjige trgovanja koje zajedno zadovoljavaju jedan od sljedećih pragova:
i.
ako se koristi standardizirani pristup, zahtjev vlastitih sredstava za tržišne rizike koji čine 0,5 % redovnog osnovnog kapitala ili više te institucije;
ii.
ako je u regulatorne svrhe odobren pristup zasnovan na internom modelu, 5 % ili više granice interne rizične vrijednosti institucije za izloženost knjige trgovanja na 99. percentili (jednostrani interval pouzdanosti); ili
(b)
član je odbora koji ima ovlasti donositi odluke iz točke (a);
(13)
zaposlenik ima funkciju upravljanja skupinom zaposlenika koji imaju pojedinačne ovlasti obvezati instituciju na transakcije i ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta:
(a)
zbroj tih ovlasti jednak je pragu ili prelazi prag iz točke 11.(a), točke 11.(b) ili točke 12.(a)(i);
(b)
ako je u regulatorne svrhe odobren pristup zasnovan na internom modelu, te ovlasti iznose 5 % ili više iznad granice unutarnje rizične vrijednosti institucije za izloženost knjige trgovanja na 99. percentili (jednostrani interval pouzdanosti). Ako institucija ne izračunava rizičnu vrijednost na razini tog zaposlenika, rizična vrijednost zaposlenikâ u nadležnosti tog zaposlenika zbraja se;
(14)
u odnosu na odluke o odobravanju ili zabrani uvođenja novih proizvoda, zaposlenik;
(a)
ima ovlast donositi takve odluke; ili
(b)
član je odbora koji ima ovlasti donositi takve odluke;
(15)
zaposlenik ima rukovoditeljsku funkciju u odnosu zaposlenika koji zadovoljava jedan od kriterija iz točaka (1) do (14).
Članak 4.
Kvantitativni kriteriji
1. U skladu s člancima 2. do 5., smatra se da zaposlenici imaju u značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije ako je ispunjen bilo koji od sljedećih kvantitativnih kriterija:
(a)
zaposleniku su dodijeljeni ukupni primici u iznosu od 500 000 EUR ili više u prethodnoj financijskoj godini;
(b)
zaposlenik se nalazi među 0,3 % zaposlenika, zaokruženo na prvi sljedeći cijeli broj, kojima su dodijeljeni najveći ukupni primici u prethodnoj financijskoj godini;
(c)
zaposleniku su u prethodnoj financijskoj godini dodijeljeni ukupni primici koji su jednaki ili veći od iznosa najnižih ukupnih primitaka dodijeljenih u toj financijskoj godini članu višeg rukovodstva ili zadovoljavaju bilo koji od kriterija iz točaka (1), (3), (5), (6), (8), (11), (12), (13) ili (14) članka 3.
2. Kriterij iz stavka 1. ne smatra se zadovoljenim ako institucija utvrdi da profesionalne aktivnosti zaposlenika nemaju značajan učinak na profil rizičnosti institucije jer zaposlenik, ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada:
(a)
obavlja profesionalne aktivnosti i ima ovlasti u poslovnoj jedinici koja nije značajna poslovna jedinica;
(b)
nema značajan učinak na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice obavljanjem svojih profesionalnih aktivnosti.
3. Uvjet iz stavka 2. točke (b) ocjenjuje se na temelju objektivnih kriterija kojima se uzimaju u obzir svi mjerodavni pokazatelji rizika i poslovnih rezultata koje institucija primjenjuje na utvrđivanje, upravljanje i praćenje rizika u skladu s člankom 74. Direktive 2013/36/EU i na temelju dužnosti i ovlasti zaposlenika ili kategorije zaposlenika i njihovog utjecaja ma profil rizičnosti institucije u usporedbi s utjecajem profesionalnih aktivnosti zaposlenika utvrđenih na temelju kriterija iz članka 3. ove Uredbe.
4. Institucija obavješćuje nadležno tijelo odgovorno za bonitetni nadzor o primjeni stavka 2. u odnosu na kriterij iz stavka 1. točke (a). U obavijesti mora biti navedena osnova na temelju koje je institucija utvrdila da dotični zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada ispunjuje jedan od uvjeta iz stavka 2. i, ako je primjenjivo, uključuje procjenu koju je izvršila institucija u skladu sa stavkom 3.
5. Za primjenu stavka 2. u odnosu na zaposlenika kojem su u prethodnoj financijskoj godini dodijeljeni ukupni primici od 750 000 EUR ili više ili u odnosu na kriterij iz stavka 1. točke (b) institucija mora pribaviti prethodno odobrenje nadležnog tijela odgovornog za bonitetni nadzor te institucije.
Nadležno tijelo daje prethodno odobrenje samo ako institucija može dokazati da je ispunjen jedan od uvjeta iz stavka 2. uzimajući u obzir, u odnosu na uvjet iz stavka 2. točke (b), kriterije za procjenu iz stavka 3.
Ako su prethodnoj financijskoj godini zaposleniku dodijeljeni ukupni primici od 1 000 000 EUR ili više, nadležno tijelo daje prethodno odobrenje samo u iznimnim okolnostima. Kako bi osiguralo dosljednu primjenu ovog članka, nadležno tijelo prije davanja odobrenja za takvog zaposlenika obavješćuje o tome Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.
Članak 5.
Izračun dodijeljenih primitaka
1. Za potrebe ove Uredbe, primici koji su dodijeljeni, ali još nisu isplaćeni utvrđuju se prema vrijednosti na datum dodjele, ne uzimajući u obzir primjenu diskontne stope iz članka 94. stavka 1. točke (g) podtočke iii. Direktive 2013/36/EU ili smanjenje isplata u obliku povrata primitaka, malusa ili na drugi način. Svi se iznosi izračunavaju u bruto iznosu i na temelju ekvivalenata punog radnog vremena.
2. Za potrebe primjene članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), dodijeljeni primici mogu se razmatrati posebno za svaku državu članicu i treću zemlju u kojoj institucija ima poslovni nastan, a zaposlenici se dodjeljuju državi u kojoj izvršavaju najveći dio svojih aktivnosti.
Članak 6.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. ožujka 2014.