РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1205/2013 НА КОМИСИЯТА
от 26 ноември 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 28 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване“), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 15 януари 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
След публикуването на известието за започване Комисията бе информирана, че продуктът е определен неправилно в точка 2 от това известие. В Официален вестник на Европейския съюз (3) бе съответно публикувана поправка на известието за започване, в която малката грешка бе поправена.
(4)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на паралелна антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР и започна отделно разследване.
1.2. Регистрационен режим
(5)
Заедно с жалбата бе получено и искане за въвеждане на регистрационен режим за вноса на слънцезащитно стъкло от засегнатата държава, но в последствие то бе оттеглено на 2 октомври 2013 г.
1.3. Засегнати страни
(6)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и органите на КНР за започването на разследването. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване. Комисията информира и производителите в потенциалните държави аналог за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие.
1.3.1. Изготвяне на извадка
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
При разследването беше установено, че промишлеността на Съюза понастоящем се състои от седем действащи производители, двама от които са МСП. В известието за започване Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза, за които на Комисията беше известно още преди да започне разследването, че произвеждат слънцезащитно стъкло. Комисията подбра извадката въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт в периода 1 януари 2012 г. - 31 декември 2012 г. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха повече от 50 % от общото производство на Съюза. Комисията уведоми заинтересованите страни за предложената извадка на производители от Съюза посредством бележка за досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. Комисията изпрати също така писмо до производителите от Съюза, с което ги информира за предложената извадка. Освен това в известието за започване заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка.
(8)
Едно предприятие от групата на МСП изрази интерес също да бъде включено в извадката. Комисията реши да го включи в извадката заедно с друго дружество поради по-високия обем на продажбите на това дружество и да извади от извадката дружеството с най-нисък обем на продажбите. Не бяха получени други коментари по временно подбраната извадка. В резултат на това Комисията добави към първоначално предложената извадка две дружества и извади от нея едно друго дружество.
(9)
На последно място, след проверките на място Комисията реши да извади едно от петте включени в извадката дружества, тъй като за него бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза. По-специално то бе на етап стартиране на дейността (а това не беше така за промишлеността на Съюза като цяло), поради което тенденциите по отношение на рентабилността нямаше да представят действителното състоянието на промишлеността на Съюза.
(10)
Вследствие на горното Комисията в крайна сметка подбра извадка от четирима производители от Съюза. Окончателната извадка съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
(11)
Въз основа на член 19 от основния регламент трима от седемте производители от Съюза поискаха самоличността им да остане поверителна. Те заявиха, че разгласяването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Освен това с оглед на ограничения брой производители от Съюза бе решено да не се разгласяват наименованията на онези от тях, които не поискаха анонимност, тъй като това би могло да доведе до нежелано разкриване на идентичността на другите. При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) е вече известна, тъй като то обяви публично, че е един от жалбоподателите.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(13)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване, като само двама вносители представиха отговор на конкретния въпросник. С оглед на малкия брой съдействащи вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(14)
С оглед на големия брой производители износители в известието за започване бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали ще е необходимо изготвянето на извадка и ако това е така - да подбере извадка, производителите износители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.
(15)
Дванадесет китайски производители износители или групи от производители износители, представляващи повече от 95 % от общия китайски износ за Съюза през посочения период, предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката.
(16)
Въз основа на получената информация и в съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра временна извадка от пет производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време.
(17)
Всички засегнати страни, както и органите на КНР, бяха информирани за предложената извадка и приканени да представят коментари. След като анализира получените коментари, Комисията реши да запази предложената извадка от пет дружества и всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(18)
Впоследствие при разследването бе установено, че двама включени в извадката производители износители са завишили своите продажби за износ за Съюза, поради което неоснователно са били включени в извадката. Поради това двете дружества бяха изключени от извадката, след като им беше предоставена възможност да направят коментари. След като надлежно анализира направените от дружествата коментари, Комисията заключи, че те не са предоставили неверните данни умишлено, и реши, че дружествата следва да продължат да бъдат считани за съдействащи страни по смисъла на член 18 от основния регламент.
(19)
След тези случаи на изключване от извадката беше разгледан въпросът за включването в нея на други производители износители. С оглед на факта обаче, че тези случаи на изключване настъпиха на късен етап от разследването, включването на други производители износители бе счетено за неосъществимо, тъй като можеше да застраши приключването на разследването в законоустановените срокове.
(20)
Поради това преразгледаната извадка от производители износители или групи от производители износители на слънцезащитно стъкло е следната:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, и свързани дружества („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi“) и свързания с него търговец;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd и свързани дружества („Hehe Group“).
(21)
Комисията коригира общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт от КНР, след като беше информирана за завишаването на продажбите за износ на двамата производители износители (вж. съображение 18 по-горе). Окончателната извадка съответства на повече от 50 % от общия обем на продажбите за Съюза на разглеждания продукт в периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. в съответствие с посоченото от съдействащите производители износители. Поради това тя се счита за представителна по отношение на обема на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза от КНР.
г) Отговори на въпросниците и проверки на място
(22)
Комисията изпрати въпросници на всички китайски производители износители, които поискаха такива, на включените в извадката производители от Съюза, на несвързаните вносители и техните сдружения, както и на всички ползватели, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване.
(23)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(24)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества или групи от дружества.
а)
Производители от Съюза
-
GMB/IF и други дружества, на които е предоставено поверително третиране.
б)
Вносители
-
Vetrad NV, Нидерландия.
в)
Ползватели
-
Sunerg Solar SRL, Италия.
г)
Производители износители от КНР
-
Включени в извадката дружества:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
д)
Производител в държавата аналог
-
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено третиране като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, по определението в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данни от Турция като държава аналог в помещенията на следното дружество:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Турция.
1.3.2. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“).
(27)
Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
(28)
Слънцезащитното стъкло е един от компонентите за производство на кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули за производство на електроенергия, както и плоски термични колектори за генериране на гореща вода.
2.2. Сходен продукт
(29)
При разследването беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Турция, за която бе решено да бъде използвана за държава аналог, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за „сходни продукти“ по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Един от вносителите поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че оранжериите използват много различно оразмерено стъкло, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Освен това вносителят предостави сертификат, от който е видно, че част от неговия внос се състои от стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. Следователно тази част от внесеното градинарско стъкло явно не попада в обхвата на настоящото разследване.
(31)
Друг вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава едни и същи или много сходни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различното крайно приложение. Въз основа на предоставените данни обаче изглежда, че повечето от внасяното от този вносител стъкло по-скоро не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че въпреки че тези видове стъкло не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Предварителното становище на Комисията е, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Така се стига до временното заключение, че видовете стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, не попадат в обхвата на разследването.
(32)
При все това всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които могат да имат подобни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, остават на този етап в обхвата на разглеждания продукт, тъй като потенциално могат да бъдат използвани като слънцезащитно стъкло.
(33)
Вносителят заяви също така, че от обхвата на продукта следва да бъде изключено флоатното стъкло, тъй като то се произвежда по различен производствен процес от този за пресовано стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Освен това тъй като според твърдението продуктите за домашно обзавеждане от флоатно стъкло не могат да се използват като заместители на продуктите от слънцезащитно стъкло, беше заявено, че флоатното стъкло не следва да се счита за сходен продукт и следва да бъде изключено от обхвата на разследването. Предварителното становище на Комисията е, че флоатното стъкло не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като отговаря на всички технически характеристики, съдържащи се в съображение 26 по-горе. Освен това при разследването беше показано, че флоатното стъкло явно може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Така се стига до временното заключение, че флоатното стъкло трябва да остане в обхвата на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(34)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от основния регламент за производителите износители, за които е установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(35)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
(1)
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
(2)
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
(3)
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
(4)
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
(5)
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(36)
Десет съдействащи дружества поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в определените срокове. В съответствие с член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент бе извършена проверка за ТДПИ на включените в извадката дружества, както и на дружеството, на което бе предоставено индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-долу).
(37)
От това следва, че разглеждане за ТДПИ бе извършено по отношение на следните четири дружества или групи от дружества.
-
Включени в извадката дружества
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в помещенията на съответните дружества.
(39)
В случай на свързани страни Комисията проверява дали групата от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или всяко друго свързано със заявителя дружество в КНР участва пряко или косвено в производството или продажбата на разглеждания продукт, разглеждането за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(40)
В съответствие с това бяха разгледани заявленията за ТДПИ на четирима производители износители (групи от дружества), състоящи се от единадесет правни субекти.
(41)
При разглеждането беше установено, че и четиримата производители износители (групи от дружества), подали заявления за ТДПИ, не успяват да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(42)
По-конкретно трима производители износители не успяха да докажат, индивидуално или като група, че имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което не отговориха на критерий 2 за предоставяне на ТДПИ.
(43)
Освен това и четиримата производители износители, индивидуално или като група, не успяха да докажат, че не са обект на значителни нарушения, пренесени от системата на непазарна икономика. Тези дружества или групи от дружества съответно не отговориха на критерий 3 за предоставяне на ТДПИ. По-конкретно и четиримата производители износители или групи от производители износители се ползваха от преференциални данъчни режими.
(44)
Освен това един от тези производители износители не отговори и на критерий 3, предвид факта че няколко дружества от групата, независимо от изключително лошото си финансово състояние, са получили значително финансиране през РП (и по-рано) при цени, които при нормално преобладаващи в пазарна икономика условия биха били запазени за финансово стабилни дружества. Друга група от производители износители също не отговори на критерий 3, предвид факта че дружества от групата са закупували природен газ по занижени цени от държавен доставчик.
(45)
Комисията разгласи резултатите от разследването за ТДПИ на засегнатите дружества, органите на КНР и жалбоподателя и ги прикани да направят коментари.
(46)
Получените коментари не бяха такива, че да променят предварителните констатации на Комисията. След като се консултира с държавите членки в съответствие с член 2, параграф 7, буква в), на 13 септември 2013 г. всички подали заявление дружества бяха индивидуално и официално уведомени за окончателното решение на Комисията по отношение на заявленията за ТДПИ на всяко от тях.
(47)
В съответствие с това уведомление нито един от поискалите ТДПИ четирима съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не можа да докаже, че отговаря на всички критерии, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради което техните заявления за ТДПИ бяха отхвърлени.
3.2. Индивидуално разглеждане
(48)
Единият от двамата производители износители, който първоначално бе включен в извадката, а впоследствие изключен (вж. съображение 18), беше поискал индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, в случай че не бъде включен в извадката. След изключването му от извадката и предвид факта че проверката на място за ТДПИ вече беше извършена (вж. съображение 37 по-горе), бе сметнато, че не би било прекомерно обременяващо на това дружество да бъде предоставено индивидуално разглеждане („ИР“). Никой друг невключен в извадката производител износител не поиска ИР.
3.3. Нормална стойност
3.3.1. Избор на държава аналог
(49)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията предвиди в известието за започване, че нормалната стойност се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, или в случай че не бъде намерена подходяща трета държава с пазарна икономика - въз основа на цените в Съюза в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Преди да пристъпи към определянето въз основа на цените в Съюза, Комисията следва да проучи всички възможности за избор на подходяща държава аналог.
(50)
Заинтересованите страни бяха приканени да коментират избора на държава аналог и използването на цените в Съюза.
(51)
Бяха получени коментари от Китайската търговска палата за внос и износ на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“), от несвързан вносител, както и от двама китайски производители износители, като всички те оспориха използването на цените в Съюза за определяне на нормалната стойност. Като подходящи държави аналози бяха предложени Турция и Индия.
(52)
Междувременно с цел проучване на всички възможности за избор на подходяща държава аналог службите на Комисията бяха определили единадесет трети държави с пазарна икономика с възможно производство на слънцезащитно стъкло и въз основа на публично достъпна информация поканиха 24 дружества от тези държави да съдействат на Комисията. Тези държави са: Австралия, Индия, Индонезия, Япония, Саудитска Арабия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд, Турция и САЩ.
(53)
Въз основа на информацията, с която Комисията разполага, освен КНР и Съюзът само Индия и Турция произвеждат сходния продукт. С цел да направи точна оценка на пригодността на Турция и Индия като подходящи държави аналог, Комисията анализира информация относно сходния продукт, и по-конкретно броя на производителите, размера на вътрешния пазар, равнището на вноса и важността на търговските и нетърговските пречки в двете държави. Само едно дружество от Турция обаче се отзова и изяви желание да съдейства на Комисията въпреки многократните ѝ опити да получи съдействие и от производители от Индия.
(54)
Турция е трета държава с пазарна икономика. Приложимото за сходния продукт вносно мито е 3 % по тарифно третиране „най-облагодетелствана нация“. Поради митническия съюз между Турция и Съюза приложимото вносно мито е 0 %. Не е известно да има други мита или други значителни нетърговски пречки по отношение на сходния продукт.
(55)
Според турския производител, който изяви желание да съдейства при разследването, той е единственото дружество, което произвежда сходния продукт в Турция. Дружеството извършва значително производство и продава сходния продукт както за износ, така и на вътрешния пазар, като количеството на износа надвишава продажбите на вътрешния пазар.
(56)
Въпреки липсата на търговски и нетърговски пречки, през РП на турския пазар не е извършван на практика никакъв внос на слънцезащитно стъкло. В същото време при разследването на Комисията бе потвърдено, че през РП съдействащият производител от държавата аналог е реализирал разумна, а не прекомерна печалба.
(57)
Въз основа на горното и като се вземе предвид цялата налична информация на този етап от разследването, Турция е временно определена за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.3.2. Нормална стойност
(58)
Предвид факта че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(59)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт за независими клиенти в Турция са били представителни. Количеството на продажбите на съдействащия турски производител на сходния продукт на турския вътрешен пазар бяха счетени за представителни по отношение на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от включените в извадката китайски производители износители.
(60)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са рентабилни, когато единичната цена е равна на производствената цена или е по-висока от нея. Поради това беше определена производствената цена на турския производител през РП.
(61)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на въпросния вид на продукта са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на производствените разходи за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар за всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(62)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РП.
(63)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на турския производител, плюс разходите за реализация и общите и административните разходи и печалбата за рентабилните видове на продукта на турския производител.
(64)
Поради това че за произвежданото в Турция през РП слънцезащитно стъкло не е прилагана технология за нанасяне на покритие и никаква част от него не е произведена по производствен процес за флоатно стъкло, за няколко вида на продукта не са реализирани продажби на турския вътрешен пазар. Поради това за видовете на продукта, които през ПР не са продавани в Турция, но са изнасяни от КНР за Съюза, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент на базата на производствените разходи на производителя от държавата аналог Турция, плюс обоснована по размер сума за разходите за реализация и общите и административните разходи и за печалбата. Разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло бяха определени въз основа на предоставени от промишлеността на Съюза данни.
3.4. Експортни цени
(65)
Експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.5. Сравнение
(66)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на цените франко завода на всеки от включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя от държавата аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(67)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(68)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.6. Дъмпингов марж
(69)
За включените в извадката производители износители среднопретеглената конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в Турция беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на продукта в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(70)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за включените в извадката производители износители и за получилото ИР дружество бяха определени въз основа на сравнение между определената в Турция среднопретеглена конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт и среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт за всяко дружество, изразено като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(71)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(72)
По отношение на всички останали производители износители от КНР дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи нивото на съдействие в КНР. Нивото на съдействие представлява делът на обема на износа за Съюза на съдействащите производители износители от посочения в жалбата общ обем на износа за Съюза от засегнатата държава (вж. съображения 15 по-горе).
(73)
Нивото на съдействие е високо, предвид факта че вносът от съдействащите производители износители представлява повече от 80 % от общия износ за Съюза през РП. Въз основа на това остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички останали производители износители от КНР, беше фиксиран на ниво, съответстващо на установения най-висок дъмпингов марж за включените в извадката съдействащи производители износители.
(74)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Наименование на дружеството
Временен дъмпингов марж
Включени в извадката дружества
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Дружество с индивидуален дъмпингов марж
Henan Yuhua
31,9 %
Невключени в извадката съдействащи дружества, за които ще се прилага средна за извадката стойност
79,8 %
Всички останали дружества
86,2 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(75)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РП. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(76)
За установяване на общото производство на Съюза през РП бяха използвани цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза. Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по митническа позиция 7007 19 80 - Други - Предпазно стъкло, формирано от залепени листа (слоесто стъкло), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросниците. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП бе оценено на около 21 734 000 m2.
(77)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 79 % от общите продажби на сходния продукт в Съюза.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(78)
В хода на разследването беше установено, че продукцията на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е предназначена за собствено потребление.
(79)
Поради това за целите на настоящото разследване не е необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
4.3. Потребление на Съюза
(80)
Потреблението на Съюза бе установено на базата на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Както е обяснено в съображение 76 по-горе, потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
19 440
28 504
35 258
29 040
Индекс
100
147
181
149
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(82)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза през РП се увеличава с 49 % спрямо 2009 г., но намалява спрямо 2011 г. Като цяло потреблението на Съюза на слънцезащитно стъкло нараства значително спрямо нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличаването на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. съображение 142 по-долу).
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(83)
Дъмпинговият внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Индекс
100
117
283
466
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(84)
През разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза. Пазарният дял на този внос се увеличава по-конкретно от 6,1 % на 28,7 %. Като цяло през РП спрямо 2009 г. дъмпинговият внос на разглеждания продукт се увеличава значително както в обемно изражение, така и като пазарен дял.
(85)
Увеличението на дъмпинговия внос от засегнатата държава далеч изпреварва увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт и на сходните продукти. Вследствие на това производителите износители успяват да извлекат много по-големи ползи от нарастващото потребление на Съюза и значително укрепват своята позиция на пазара.
4.4.2. Цени на дъмпинговия внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(86)
Средната цена на дъмпинговия внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник:
жалбоподател и отговори на въпросниците на китайските производители износители
(87)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(88)
С цел да се определи подбиването на цените през РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката съдействащи китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7 - 15 %.
(89)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображение 88 по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(90)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(91)
Както е пояснено в съображения 7 и 8 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(92)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(93)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(94)
Бяха оценени следните макроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.6. Макроикономически показатели
4.6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(95)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Обем на производството (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(96)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се увеличава аналогично на потреблението. Производството достига максимална стойност през 2011 г., след което намалява с 30 % през РП. В условията на висок растеж на потреблението промишлеността на Съюза увеличава производствения си капацитет през разглеждания период с 40 %. Въпреки по-високите равнища на производство степента на използване на производствения капацитет на производителите от Съюза намалява с 5 процентни пункта, тъй като в отговор на силното търсене промишлеността на Съюза увеличава рязко производствения си капацитет, достигайки 40 % през РП.
(97)
Въпреки че промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението и използването на капацитета, след като през първите три години от разглеждания период отбелязва значително увеличение, и намалява през разследвания период, което съвпада с увеличаване на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
4.6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(98)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят по следния начин:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Индекс
100
146
159
112
Пазарен дял
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Индекс
100
99
87
75
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(99)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 12 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 49 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 90,2 % през 2009 г. на 67,7 % през РП, т.е. значително намаление с 25 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
4.6.3. Растеж
(100)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се увеличава аналогично на потреблението. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява през периода, докато обемът на вноса нараства. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 366 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не успява в пълна степен да се възползва от растежа на пазара, оказва като цяло неблагоприятно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
4.6.4. Заетост и производителност
(101)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(102)
Заетостта като цяло нараства с 52 % през РП спрямо 2009 г. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през ПР. Производителността остава сравнително постоянна през периода 2009 - 2011 г. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малък брой персонал. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това е в резултат на намалението с около 30 % на производството през същия период.
(103)
Поради това заетостта намалява през РП в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
4.6.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(104)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(105)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишен дъмпинг, не е от значение за оценката.
4.6.6. Микроикономически показатели
(106)
Както е посочено в съображение 92 по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап на стартиране на дейността през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без нарушаващото въздействие на етапа на стартиране на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са показани и индекси.
4.6.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(107)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Индекс 2009 г.
100
64
65
72
Индекс 2010 г.
156
100
101
112
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(108)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато размерът му е 7,9 % спрямо 2011 г., 9,5 % спрямо 2010 г. и 23 % спрямо 2009 г.
(109)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение 89 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение по видове на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през разследвания период.
(110)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с повече от 10 % през РП спрямо 2011 г., но остават сравнително непроменени в периода 2010 - 2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода от 2009 г. до РП. Увеличението на производствените разходи за единица продукция се дължи на спада в обема на производството, докато общите производствени разходи в действителност намаляват през РП спрямо 2011 г.
4.6.8. Разходи за труд
(111)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(112)
В периода от 2009 г. до РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Основното увеличение обаче се отнася за периода от 2011 г. до РП и общият му размер е 4,8 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с инфлацията и разходите на някои производители от Съюза за освобождаване на персонал във връзка със свиването на дейността на промишлеността в периода от 2011 г. до РП.
4.6.9. Запаси
(113)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(114)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода от 2011 г. до РП и с 15 % от 2009 г. до РП, но намаляват с 11,6 % в периода от 2010 г. до 2011 г.
(115)
При разследването беше показано, че предвид намалението на продажбите както в обемно изражение, така и по стойност, производителите от Съюза предпочитат да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е показател от значение при оценката на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
4.6.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(116)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(117)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(118)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намаляла през 2011 г., когато дъмпинговият внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(119)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад от 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(120)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(121)
В таблицата по-горе е показано, че след етапа на стартиране на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009 - 2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(122)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009 - 2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009 - 2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г.
(123)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
4.7. Заключение относно вредата
(124)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива през РП поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(125)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(126)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени цени, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която достига значителни отрицателни стойности през РП.
(127)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, през РП те се увеличават спрямо 2011 г. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в съображение 121, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират с дъмпинговия внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(128)
Следователно може да се заключи, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на дъмпинговия внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(129)
Предвид изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(130)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(131)
При разследването бе показано, че дъмпинговият внос рязко нараства през разглеждания период, като обемът му се увеличава значително с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Явно е, че увеличаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза се случват по едно и също време. При разследването бе установено също така, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 89 по-горе.
(132)
При разследването бе показано, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос намаляват с 27,2 %, което увеличава маржовете на подбиване на цените. В контекста на този извънредно висок ценови натиск промишлеността на Съюза полага значителни усилия да намали производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при които започва да работи на загуба. Така през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад, а през РП отбелязва загуби.
(133)
Въз основа на изложеното по-горе се стига до временното заключение, че наличието на дъмпингов внос и рязкото увеличаване на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, имат решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(134)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Индекс
100
86
101
98
Средна цена EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(135)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,5 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(136)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този вноса е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(137)
Въз основа на това и по-специално предвид обема на вноса и пазарните дялове от трети държави, както и равнищата на цените им, може да се направи временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(138)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(139)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009 - 2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада).
(140)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. Съотношението продължава да намалява, като достига 5 % през 2012 г., когато производителите от Съюза започват да се конкурират с китайския износ на ниски цени за основни пазари на трети държави. Следователно предвид факта че пазарът на Съюза е основният пазар за промишлеността на Съюза и поради това че слънцезащитното стъкло е относително тежък и чуплив продукт, което означава, че за транспортирането му на големи разстояния са необходими допълнителни разходи (поради счупвания и корозия), на настоящия етап не може да се направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна на потреблението
(141)
Както е посочено по-горе, в периода от 2009 до РП потреблението на Съюза се увеличава с 49 %. Най-високата стойност се отбелязва през 2011 г., когато увеличението е 81 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва от това увеличение на потреблението. Пазарният ѝ дял намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25 % спрямо 2009 г. (- 14,1 % спрямо 2011 г.). За разлика от промишлеността на Съюза пазарният дял на Китай се увеличава рязко, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, като постига увеличение от 64,8 % за този период и общо увеличение от 366 % за целия период. През разглеждания период китайският внос отбелязва огромно увеличение от 596 %.
(142)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се дъмпингов внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският дъмпингов внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза. Поради това може да се направи временното заключение, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(143)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага, около 80 - 85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15 - 20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло. Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009 - 2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (5). Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че съкращенията в ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) са нарушили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата (6). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава относително високо през същия период 2009 - 2012 г.
(144)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а от там и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.5. Заключение
(145)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Бяха анализирани други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението и положението на пазара на някои от приложенията на слънцезащитното стъкло, като например слънчевите модули, и за никой от тези фактори, разгледани индивидуално и кумулативно, не беше сметнато да е от такова естество, че да прекъсва установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(146)
Въз основа на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(147)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(148)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред неплатежоспособност. Ако не бъдат наложени мерки, изглежда много вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(149)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените цени, подобрявайки по този своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло. На последно място се отбелязва, че има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския дъмпингов внос, може да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(150)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение не би могло да се запази в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза и други производители могат да бъдат изправени пред неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(151)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(152)
Основната стопанска дейност на двамата съдействащи вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(153)
Беше изразено твърдението, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже неблагоприятно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. На първо място се отбелязва, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(154)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
6.3. Интерес на доставчиците на суровини
(155)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима от ползватели изразиха силна подкрепа за налагането на антидъмпингови мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което не винаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антидъмпингови мерки. Според тези ползватели налагането на антидъмпингови мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(157)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6 - 8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антидъмпингови мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малка от 1 %. Това се дължи главно на факта, че съдействащите ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза. Следователно въпреки че евентуалното налагане на антидъмпингови мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули на промишлеността на Съюза.
(158)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, и не биха били повлияни неблагоприятно от налагането на антидъмпингови мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(159)
Предвид изложеното по-горе представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки временно се отхвърлят.
6.5. Съображения, свързани с конкуренцията
(160)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антидъмпинговата процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела, и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антидъмпингови мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(161)
Тези твърдения временно се отхвърлят. На първо място се отбелязва, че картелът прекратява дейността си най-късно през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. На второ място - картелът не засяга никой от включените в извадката производители от Съюза и повечето настоящи производители от Съюза с най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антидъмпингови мита да окаже каквото и да е въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(162)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(163)
На първо място се отбелязва, че пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването, а не се разглежда като свързан пазар. При разследването беше показано, че производителите от Съюза действително продължават да бъдат конкурентоспособни на тази пазарна ниша въпреки относително по-високите им цени благодарение на явно по-ниското качество на внасяното от КНР слънцезащитно стъкло с покритие. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Вследствие на това твърдението се отхвърля на настоящия етап. Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползва(т) от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това твърдението временно се отхвърля.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
Предвид изложеното по-горе бе направено временното заключение, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, включително интересите на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите, не са налице убедителни основания против налагането на временни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(165)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(166)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на понесената от промишлеността на Съюза вреда, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволи на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да постигне печалба преди данъчното облагане за продажбите на сходния продукт в Съюза, която е нормално да бъде постигната в сектора от промишленост от същия вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос. Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза можеше да очаква да реализира при липса на вредоносен дъмпинг. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е все още малък и поради това не може да е нарушил нормалните условия на конкуренция.
(168)
На тази основа бе изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените цени на включените в извадката производители от Съюза през РП.
(169)
След това необходимото увеличение на цената бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. После всяка разлика, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от среднопретеглената стойност на вноса на база CIF.
7.2. Временни мерки
(170)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(171)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на антидъмпинговото мито са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и дъмпинговите маржове. Ставките на временното антидъмпингово мито, изразени спрямо цената CIF на границата на Съюза без платено мито, съответно са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Други съдействащи дружества
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Всички останали дружества
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за посочените в настоящия регламент дружества са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установената по време на настоящото разследване ситуация по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага със ставката на митото, приложимо за „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 по-горе), тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за всички „други съдействащи дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката съдействащи дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално определено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-горе).
(173)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
7.3. Заключителни разпоредби
(174)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в известието за започване срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на евентуални окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 (код по ТАРИК 7007198010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Други съдействащи дружества, посочени в приложение I
38,4 %
Всички останали дружества
42,1 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички останали дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 ноември 2013 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1205/2013
оd 26. studenoga 2013.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz solarnog stakla iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje
(1)
Europska je komisija („Komisija”) 28. veljače 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”).
(2)
Ispitni postupak pokrenut je nakon pritužbe koju je 15. siječnja 2013. podnijelo trgovačko društvo EU ProSun Glass („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje solarnog stakla u Uniji. U pritužbi su se nalazili dokazi prima facie o dampingu navedenog proizvoda i posljedičnoj materijalnoj šteti, što se smatralo dostatnim opravdanjem za pokretanje ispitnog postupka.
(3)
Nakon objave obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obaviještena o tome da je u točki 2. te obavijesti proizvod netočno definiran. U skladu s time, u Službenom listu Europske unije (3) objavljen je ispravak te obavijesti o pokretanju postupka u kojem je ispravljena ta sitna pogreška.
(4)
Komisija je 27. travnja 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (4) najavila pokretanje usporednog antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom u Uniju solarnog stakla podrijetlom iz NRK-a i započela zasebni ispitni postupak.
1.2. Evidentiranje
(5)
Uz pritužbu je primljen zahtjev za evidentiranje uvoza solarnog stakla iz dotične zemlje, ali taj je zahtjev naknadno povučen 2. listopada 2013.
1.3. Strane na koje se odnosi postupak
(6)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike iz NRK-a, uvoznike, trgovce, korisnike, dobavljače i nadležna tijela NRK-a. Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu unutar roka određenog u obavijesti o pokretanju postupka. Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače u mogućim analognim zemljama i pozvala ih da sudjeluju.
1.3.1. Uzorkovanje
(a) Uzorkovanje proizvođača iz Unije
(7)
U ispitnom postupku utvrđeno je da se industrija Unije trenutačno sastoji od sedam aktivnih proizvođača, od kojih su tri MSP-ovi. Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije za koje je Komisija prije pokretanja ispitnog postupka znala da proizvode solarno staklo. Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 50 % ukupne proizvodnje u Uniji. Komisija je zainteresirane strane obavijestila o predloženom uzorku proizvođača iz Unije putem bilješke u spis na uvid zainteresiranim stranama. Komisija je isto tako poslala pismo proizvođačima iz Unije u kojem ih je obavijestila o predloženom uzorku. Zainteresirane su strane u obavijesti o pokretanju postupka također pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku.
(8)
Jedan MSP pokazao je interes da bude uključen u uzorak. Komisija ga je odlučila uključiti u uzorak zajedno s još jednim trgovačkim društvom zbog većeg udjela obujma prodaje tog drugog društva i iz uzorka isključiti trgovačko društvo s najmanjim obujmom prodaje. Nisu primljeni nikakvi drugi komentari u vezi s privremeno odabranim uzorkom. Komisija je stoga početno predloženom uzorku dodala dva trgovačka društva i iz uzorka isključila jedno trgovačko društvo.
(9)
Konačno, nakon posjeta radi provjere Komisija je odlučila ukloniti jedno od pet trgovačkih društava iz uzorka jer je utvrđeno da to društvo nije reprezentativno za industriju Unije. Ono je konkretno bilo u početnoj fazi poslovanja (što nije obilježje industrije Unije u cjelini) te trend profitabilnosti ne bi dao realnu sliku stanja u industriji Unije.
(10)
Posljedično, Komisija je na kraju odabrala uzorak od četiriju proizvođača iz Unije. Konačni uzorak predstavlja 79 % prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Taj se uzorak stoga smatra reprezentativnim za industriju Unije.
(11)
Na temelju članka 19. osnovne Uredbe tri od sedam proizvođača iz Unije zatražilo je da njihovi identiteti ostanu povjerljivi. Oni su tvrdili da bi se objavom njihovih identiteta mogao prouzročiti rizik od znatnih štetnih učinaka za njihove poslovne djelatnosti. Njihov je zahtjev ispitan i utvrđeno je da je opravdan. Osim toga, s obzirom na ograničen broj proizvođača iz Unije, odlučeno je da se neće objaviti ni imena proizvođača iz Unije koji nisu zatražili da ostanu anonimni jer bi to moglo nehotično dovesti do otkrivanja identiteta ostalih. Međutim, identitet trgovačkog društva Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF”) već je poznat jer je ono javno objavilo da se nalazi među podnositeljima pritužbe.
(b) Uzorkovanje nepovezanih uvoznika
(12)
Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje potrebno i kako bi mogla odabrati uzorak odluči li da jest, od nepovezanih se uvoznika tražilo da se jave Komisiji i da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
Četiri nepovezana uvoznika odgovorila su na obrazac za uzorkovanje priložen obavijesti o pokretanju postupka, dok su samo dva uvoznika dostavila točan odgovor na upitnik. S obzirom na nizak broj uvoznika koji surađuju, smatralo se da uzorkovanje nije potrebno.
(c) Uzorkovanje proizvođača izvoznika
(14)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika, za utvrđivanje dampinga u obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je uzorkovanje u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje potrebno i kako bi mogla odabrati uzorak odluči li da jest, od proizvođača izvoznika zatraženo je da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim djelatnostima u vezi s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012.
(15)
Dvanaest kineskih proizvođača izvoznika ili skupina proizvođača izvoznika koji čine više od 95 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju tijekom tog razdoblja dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak.
(16)
Na temelju primljenih podataka i u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe Komisija je odabrala privremeni uzorak od pet proizvođača izvoznika na temelju najveće reprezentativne količine izvoza solarnog stakla u Uniju koju se moglo razumno ispitati u raspoloživom vremenu.
(17)
Sve dotične strane kao i tijela NRK-a obaviješteni su o predloženom uzorku i pozvani da daju svoje komentare. Nakon što je analizirala primljene komentare Komisija je odlučila zadržati predloženi uzorak od pet trgovačkih društava i sve su zainteresirane strane u skladu s tim obaviještene o konačno odabranom uzorku.
(18)
Nakon toga, u ispitnom je postupku otkriveno da su dva proizvođača izvoznika uključena u uzorak preuveličala svoju izvoznu prodaju u Uniju, što znači da nije bilo opravdano uključiti ih u uzorak. Oba ta trgovačka društva stoga su isključena iz uzorka nakon što im je dana prilika da to komentiraju. Komisija je, nakon što je propisno analizirala komentare koje su dostavila ta trgovačka društva, zaključila da ta trgovačka nisu namjerno dostavila netočne podatke i odlučila da ih i dalje treba smatrati stranama koje surađuju u smislu članka 18. osnovne Uredbe.
(19)
Nakon tih isključenja razmotreno je uključenje drugih proizvođača izvoznika u uzorak. Međutim, s obzirom da su oba isključenja izvršena u kasnijoj fazi ispitnog postupka, smatralo se da to nije izvedivo jer bi se tako ugrozio dovršetak ispitnog postupka unutar propisanog roka.
(20)
Stoga je revidirani uzorak proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika solarnog stakla sljedeći:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, i povezana društva („grupacija Flat Glass”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi”) i povezani trgovac;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, i povezana trgovačka društva („grupacija Hehe”).
(21)
Komisija je ispravila obujam ukupne izvozne prodaje dotičnih proizvoda iz NRK-a nakon što je obaviještena o previsokoj procjeni izvozne prodaje dvaju proizvođača izvoznika (vidi uvodnu izjavu 18.). Konačni uzorak čini više od 50 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012., kako su izvijestili proizvođači izvoznici koji surađuju. Stoga se uzorak smatra reprezentativnim u smislu obujma izvoza solarnog stakla u Uniju iz NRK-a.
(d) Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere
(22)
Komisija je poslala upitnike svim kineskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili, kao i proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanim uvoznicima i njihovim udruženjima te korisnicima koji su se joj se javili unutar rokova određenih u obavijesti o pokretanju postupka.
(23)
Odgovori na upitnik primljeni su od četiriju kineskih proizvođača izvoznika, svih proizvođača iz Unije u uzorku, dvaju nepovezanih uvoznika u Uniji i 12 korisnika.
(24)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za potrebe privremenog utvrđivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere provedeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava.
(a)
Proizvođači iz Unije
-
GMB/IF i ostala trgovačka društva koja podliježu povjerljivom postupanju.
(b)
Uvoznici
-
Vetrad NV, Nizozemska.
(c)
Korisnici
-
Sunerg Solar SRL, Italija.
(d)
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Trgovačka društva u uzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (,grupacija Flat Glass’);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd i Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („grupacija Xinyi”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) i Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („grupacija Hehe”).
-
Trgovačko društvo koje podliježe individualnom ispitivanju:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua”).
(e)
Proizvođač u analognoj zemlji
-
S obzirom na potrebu utvrđivanja uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike u NRK-u u slučaju da se ne odobri tretman tržišnog gospodarstva kako je utvrđeno u članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe, posjet radi provjere u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz Turske kao analogne zemlje obavljen je u poslovnim prostorijama sljedećeg trgovačkog društva:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turska.
1.3.2. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(25)
Ispitnim postupkom u vezi s dampingom i štetom obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(26)
Proizvod koji podliježe ovom ispitnom postupku solarno je staklo koje se sastoji od kaljenog natrij-kalcijevog stakla, udjela željeza nižeg od 300 ppm, sunčeve propusnosti veće od 88 % (mjereno u skladu sa spektrom zračenja AM 1,5 od 300 do 2 500 nm), toplinskog otpora do 250 °C (mjereno u skladu s normom EN 12150), otpornosti na toplinske šokove od Δ 150 K (mjereno u skladu s normom EN 12150) i mehaničke čvrstoće od 90 N/mm2 ili veće (mjereno u skladu s normom EN 1288-3) („dotični proizvod”).
(27)
Dotični proizvod trenutačno je obuhvaćen oznakom KN ex 7007 19 80.
(28)
Solarno staklo jedna je od komponenata za proizvodnju fotonaponskih modula od kristalnog silicija i tankoslojnih fotonaponskih modula koji proizvode električnu energiju te ravnih toplinskih kolektora koji služe za grijanje vode.
2.2. Istovjetni proizvod
(29)
U ispitnom postupku pokazalo se da dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Turske, za koju se smatralo da služi kao analogna zemlja, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te istu osnovnu namjenu. Oni se stoga privremeno smatraju „istovjetnim proizvodima” u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
2.3. Tvrdnje u vezi s opsegom proizvoda
(30)
Uvoznik je zatražio da se iz područja primjene ispitnog postupka isključi staklo za hortikulturu koje služi za izgradnju staklenika uz tvrdnju da se za staklenike upotrebljava staklo drugih dimenzija, dok se solarno staklo proizvodi samo u određenim utvrđenim veličinama. Uz to, uvoznik je dostavio potvrdu kojom je pokazao da se dio njegova uvoza sastoji od stakla udjela željeza većeg od 300 ppm. Posljedično, taj dio uvezenog hortikulturalnog stakla očito ne pripada u područje primjene trenutačnog ispitnog postupka.
(31)
Jedan drugi uvoznik tvrdio je da staklo za namještaj koje on uvozi (a koje se upotrebljava za staklene police, staklene ploče za prekrivanje stolova, za klizna vrata i pokrove itd.) ima ista ili vrlo slična tehnička svojstva kao solarno staklo, ali je zatražio da se to staklo isključi iz područja primjene ispitnog postupka jer ima drukčiju krajnju namjenu. Međutim, na temelju dostavljenih dokaza čini se da većina stakla koje on uvozi ne bi imala sva tehnička svojstva solarnog stakla kako je opisano u uvodnoj izjavi 26. Konkretno, šest vrsta uvezenog stakla ima udjel željeza znatno viši od 300 ppm, dok jedna vrsta uvezenog stakla ima udjel željeza ispod 300 ppm, ali im je sunčeva propusnost znatno niža od minimalne vrijednosti od 88 % koja je potrebna kako bi ih se odredilo kao solarno staklo. Uvoznik je tvrdio da iako te vrste stakla nemaju jedno od tehničkih svojstava solarnog stakla opisanih u uvodnoj izjavi 26., ona su u skladu s primarnom klasifikacijom za solarno staklo, tj. „kaljeno natrij-kalcijevo staklo”. Privremeno je mišljenje Komisije da su područjem primjene ispitnog postupka obuhvaćene samo one vrste stakla koje imaju sva tehnička svojstva solarnog stakla. Prema tome, privremeno se zaključuje da prethodno spomenute vrste stakla koje uvozi taj uvoznik nisu obuhvaćene područjem primjene ispitnog postupka.
(32)
Međutim, sve vrste stakla za hortikulturu i namještaj koje mogu imati slična tehnička svojstva kao solarno staklo u ovoj fazi ostaju unutar područja primjene dotičnog proizvoda jer bi se te vrste mogle upotrebljavati kao solarno staklo.
(32)
Uvoznik je također tvrdio da bi float-staklo trebalo isključiti iz iz opsega proizvoda jer je proizvodni postupak drukčiji od onoga koji se koristi kod valjanog stakla, koje je prema mišljenju uvoznika jedina vrsta solarnog stakla. Osim toga, budući da proizvodi za uređenje doma od float-stakla navodno ne mogu biti zamjena za proizvode od solarnog stakla, rečeno je da se float-staklo ne može smatrati istovjetnim proizvodom i da ga treba isključiti iz područja primjene ispitnog postupka. Privremeno je mišljenje Komisije da se float-staklo ne može isključiti iz područja primjene ispitnog postupka jer ima sva tehnička svojstva iz uvodne izjave 26. Osim toga, u ispitnom je postupku utvrđeno da se float-staklo nedvojbeno može koristiti kao solarno staklo te da ga proizvode i industrija Unije i kineski izvoznici. Prema tome, privremeno se zaključuje da float-staklo ostaje u području primjene ispitnog postupka.
3. DAMPING
3.1. Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)
(34)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima u vezi s uvozom iz NRK-a uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. osnovne Uredbe za one proizvođače izvoznike za koje je utvrđeno da ispunjuju kriterije utvrđene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe.
(35)
Ukratko, i samo radi lakšeg snalaženja, ti su kriteriji navedeni u nastavku:
(1)
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja država, a u troškovima se odražavaju tržišne vrijednosti;
(2)
poduzeća imaju jedinstven i transparentan skup osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se upotrebljava za sve potrebe;
(3)
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva;
(4)
pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini; i
(5)
konverzije valuta obavljaju se po tržišnim stopama.
(36)
Deset trgovačkih društava koja surađuju zatražila su MET prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe i odgovorila na obrazac zahtjeva za MET unutar zadanih rokova. Provjera radi MET-a provedena je prema članku 2. stavku 7. točki (d) osnovne Uredbe za trgovačka društva koja su bila uključena u uzorak te za trgovačko društvo kojemu je odobreno individualno ispitivanje (vidi uvodnu izjavu 48. u nastavku teksta).
(37)
Iz toga slijedi da je utvrđivanje MET-a provedeno u pogledu sljedećih četiriju trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava.
-
Trgovačka društva u uzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („grupacija Flat Glass”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd i Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („grupacija Xinyi”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), i Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („grupacija Hehe”).
-
Trgovačko društvo koje podliježe individualnom ispitivanju
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua”).
(38)
Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila sve podatke dostavljene u zahtjevima za MET u poslovnim prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(39)
U slučaju povezanih strana Komisija ispituje ispunjuje li grupacija povezanih trgovačkih društava uvjete za MET kao cjelina. Stoga se, u slučajevima gdje je u proizvodnju ili prodaju dotičnog proizvoda izravno ili neizravno uključeno i neko ovisno društvo ili bilo koje drugo trgovačko društvo povezano s podnositeljem zahtjeva iz NRK-a, ispitivanje u vezi s MET-om provodi za svako trgovačko društvo zasebno, kao i za grupaciju trgovačkih društava kao cjelinu.
(40)
U skladu s tim ispitani su zahtjevi za MET četiriju proizvođača izvoznika (grupacija trgovačkih društava) koji se sastoje od jedanaest pravnih subjekata.
(41)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da ni jedan od četiriju proizvođača izvoznika (grupacija trgovačkih društava) koji su zatražili MET nije uspio dokazati da ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe.
(42)
Točnije, tri proizvođača izvoznika nisu uspjela, bilo pojedinačno ili kao grupacija, dokazati da imaju jedinstven i transparentan skup osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, stoga nisu ispunili kriterij 2. za MET.
(43)
Nadalje, ni jedan od četiri proizvođača izvoznika, bilo pojedinačno ili kao grupacija, nije uspio dokazati da ne podliježe značajnim poremećajima prenesenima iz prethodnog sustava bez tržišnog gospodarstva. U skladu s tim, ta trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava nisu ispunila kriterij 3. za MET. Točnije, sva četiri proizvođača izvoznika ili grupacije proizvođača izvoznika ostvarila su korist od povlaštenih poreznih režima.
(44)
Uz to, jedan od tih proizvođača izvoznika nije ispunio kriterij 3. na temelju toga da je nekoliko trgovačkih društava iz grupacije, neovisno o svojem teškom financijskom stanju, tijekom RIP-a (i prije) ostvarilo značajnu financijsku dobit po stopama koje bi, pod uvjetima koji obično prevladavaju u tržišnom gospodarstvu, mogla ostvariti samo financijski zdrava trgovačka društva. Jedna druga grupacija proizvođača također nije ispunila kriterij 3. na temelju toga što su trgovačka društva iz te grupacije kupovala prirodni plin po smanjenoj stopi od dobavljača koji je u državnom vlasništvu.
(45)
Komisija je objavila rezultate ispitivanja u vezi s MET-om dotičnim trgovačkim društvima, tijelima NRK-a i podnositelju pritužbe i pozvala ih da dostave svoje komentare.
(46)
Primljeni komentari nisu bili takve prirode da bi promijenili privremene nalaze Komisije. Nakon savjetovanja s državama članicama u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) svi podnositelji zahtjeva 13. rujna 2013. pojedinačno su i službeno obaviješteni o konačnim odlukama Komisije u pogledu njihovih zasebnih zahtjeva za MET.
(47)
Prema tome, ni jedan od četiriju proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju, a koji su zatražili MET nisu mogli dokazati da ispunjuju sve kriterije utvrđene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe, stoga su njihovi zahtjevi za MET odbijeni.
3.2. Individualno ispitivanje
(48)
Jedan od dva proizvođača izvoznika koja su na početku bila uključena u uzorak, ali su naknadno isključena (vidi uvodnu izjavu 18.) zatražio je individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. osnovne Uredbe u slučaju da ne bude uključen u uzorak. Nakon isključenja tog trgovačkog društva iz uzorka, i s obzirom da je posjet radi provjere u vezi s MET-om već bio proveden (vidi prethodnu uvodnu izjavu 37.), smatralo se da ne bi bilo bespotrebno teško odobriti tom trgovačkom društvu individualno ispitivanje („II”). Ni jedan drugi proizvođač izvoznik koji nije uključen u uzorak nije zatražio II.
3.3. Uobičajena vrijednost
3.3.1. Odabir analogne zemlje
(49)
Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe u obavijesti o pokretanju postupka predvidjela da bi uobičajenu vrijednost trebalo utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom ili, ne pronađe li se primjerena treća zemlja s tržišnim gospodarstvom, na temelju cijena Unije u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe. Prije nego što pribjegne cijenama Unije Komisija će ispitati sve mogućnosti za odabir primjerene analogne zemlje.
(50)
Zainteresirane strane pozvane su da komentiraju odabir analogne zemlje i upotrebu cijena Unije.
(51)
Komentari su primljeni od Kineske trgovinske komore za uvoz i izvoz proizvoda lake industrije i obrte („CCCLA”), jednog nepovezanog uvoznika i dvaju kineskih proizvođača izvoznika, a svi su oni doveli u pitanje upotrebu cijena Unije za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Turska i Indija predložene su kao primjerene analogne zemlje.
(52)
U međuvremenu, kako bi se ispitale sve mogućnosti za odabir primjerene analogne zemlje, službe Komisije utvrdile su jedanaest trećih zemalja s tržišnim gospodarstvom za koje je moguće da proizvode solarno staklo i, na temelju javno dostupnih podataka, pozvale 24 trgovačka društva iz tih zemalja da surađuju s Komisijom. Te su zemlje bile: Australija, Indija, Indonezija, Japan, Saudijska Arabija, Južna Afrika, Južna Koreja, Tajvan, Tajland, Turska i SAD.
(53)
Na temelju informacija kojima raspolaže Komisija, istovjetni proizvod osim NRK-a i Unije proizvode samo Indija i Turska. Kako bi primjereno ocijenila primjerenost Turske i Indije kao primjerenih analognih zemalja, Komisija je analizirala podatke u vezi s istovjetnim proizvodom, točnije broj proizvođača, veličinu domaćeg tržišta, razinu uvoza i važnost trgovinskih i netrgovinskih prepreka u objema zemljama. Međutim, javilo se samo jedno trgovačko društvo iz Turske i izrazilo svoju spremnost na suradnju s Komisijom, iako je Komisija puno puta pokušavala uspostaviti suradnju i s proizvođačima iz Indije.
(54)
Turska je treća zemlja s tržišnim gospodarstvom. Uvozne pristojbe koje se primjenjuju na istovjetni proizvod iznose 3 % stope najpovlaštenije države. Zbog carinske unije između Turske i EU-a uvozne pristojbe koje se primjenjuju obostrano iznose 0 %. Čini se da ne postoje nikakve druge pristojbe ili značajne netrgovinske prepreke u vezi s istovjetnim proizvodom.
(55)
Prema navodima turskog proizvođača koji je izrazio spremnost na suradnju u ispitnom postupku, taj je proizvođač jedino trgovačko društvo koje proizvodi istovjetni proizvod u Turskoj. To trgovačko društvo ima značajnu proizvodnju, a istovjetni proizvod i izvozi i prodaje na domaćem tržištu, pri čemu je količina za izvoz veća od količine za domaću prodaju.
(56)
Neovisno o tome što ne postoje trgovinske i netrgovinske prepreke, tijekom RIP-a na turskom tržištu gotovo da i nije bilo uvoza solarnog stakla. Istovremeno, ispitnim postupkom Komisije potvrđeno je da je proizvođač iz analogne zemlje koji surađuje ostvarivao razumnu, a ne pretjeranu dobit tijekom RIP-a.
(57)
Na temelju prethodno navedenog i uzimajući u obzir sve podatke dostupne u ovoj fazi ispitnog postupka, Turska je privremeno odabrana kao analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe.
3.3.2. Uobičajena vrijednost
(58)
S obzirom na to da su svi zahtjevi za MET odbijeni, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je na temelju podataka primljenih od proizvođača u analognoj zemlji u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe.
(59)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, Komisija je najprije ispitala je li u Turskoj prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bila reprezentativna. Utvrđeno je da je turski proizvođač koji surađuje prodavao istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama na turskom domaćem tržištu u usporedbi s dotičnim proizvodom koji su u Uniju izvozili kineski proizvođači izvoznici uključeni u uzorak.
(60)
Komisija je zatim ispitala može li se za tu prodaju smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinila tako da je utvrdila udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje smatrani su profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka trošku proizvodnje ili viša. Stoga je utvrđen trošak proizvodnje turskog proizvođača tijekom RIP-a.
(61)
Za one vrste proizvoda gdje je više od 80 % obujma prodaje dotične vrste na domaćem tržištu bilo iznad troška, a ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste bila jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena sve prodaje dotične vrste, neovisno o tome je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(62)
Gdje je obujam profitabilne prodaje neke vrste proizvoda činio 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste, ili gdje je ponderirana prosječna cijena te vrste bila niže jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju stvarne domaće cijene, koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje te vrste proizvoda ostvarene tijekom RIP-a.
(63)
Kad je riječ o vrstama proizvoda koje nisu bile profitabilne, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju troška proizvodnje turskog proizvođača uvećanog za troškove POA i dobit za vrste proizvoda tog turskog proizvođača koje jesu profitabilne.
(64)
Zbog toga to se za solarno staklo proizvedeno u Turskoj tijekom RIP-a nije primjenjivala tehnologija premazivanja i zbog toga što solarno staklo proizvedeno u Turskoj nije proizvedeno u float-postupku, na domaćem tržištu u Turskoj nije se prodavalo nekoliko vrsta proizvoda. Stoga se uobičajena vrijednost za vrste proizvoda koje se za vrijeme RIP-a nisu prodavale u Turskoj, ali su se izvozile iz NRK-a u Uniju morala izračunati prema članku 2. stavku 3. osnovne Uredbe na temelju troškova proizvodnje turskog analognog proizvođača uvećanih za razumni iznos za prodajne, opće i administrativne troškove (‚POA’) i za dobit. Trošak premazivanja i trošak float-postupka temeljili su se na podacima koje je dostavila industrija Unije.
3.4. Izvozne cijene
(65)
Izvozne cijene temeljile su se na stvarno plaćenim ili naplativim cijenama za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
3.5. Usporedba
(66)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na temelju cijena na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih cijena na razini franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama proizvođača iz analogne zemlje ili izračunanoj uobičajenoj vrijednosti, kako je bilo primjereno.
(67)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe.
(68)
Na temelju toga učinjene su prilagodbe za troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, rukovanje, utovar i popratne troškove, izvozne pristojbe i provizije u svim slučajevima u kojima se pokazalo da utječu na usporedivost cijena.
3.6. Dampinška marža
(69)
Za proizvođače izvoznike u uzorku, ponderirana prosječna izračunana uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u Turskoj uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom njoj odgovarajuće vrste proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne Uredbe.
(70)
Prema članku 2. stavcima 11. i 12. osnovne Uredbe, dampinške marže za proizvođače izvoznike u uzorku i proizvođača izvoznika kojem je odobren II utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne izračunane uobičajene vrijednosti svake vrste istovjetnog proizvoda utvrđene u Turskoj s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda svakog trgovačkog društva, izraženom kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(71)
Ponderirana prosječna dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu u uzorku izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. osnovne Uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(72)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a, dampinška marža utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe. Za te je potrebe Komisija utvrdila razinu suradnje u NRK-u. Razina suradnje udjel je obujma izvoza proizvođača izvoznika koji surađuju u Uniju prema ukupnom obujmu izvoza iz dotične zemlje u Uniju prijavljenom u pritužbi (vidi prethodnu uvodnu izjavi 15.).
(73)
Razina suradnje visoka je s obzirom na to da uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju čini preko 80 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom RIP-a. Na temelju toga, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz NRK-a utvrđena je na razini koja odgovara najvišoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike koji surađuju u uzorku.
(74)
Utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Naziv trgovačkog društva
Privremena dampinška marža
Trgovačka društva u uzorku
Grupacija Flat Glass
86,2 %
Grupacija Hehe
75,3 %
Grupacija Xinyi
74,0 %
Trgovačko društvo s individualnom dampinškom maržom
Henan Yuhua
31,9 %
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu u uzorku, na koja će se primjenjivati prosjek uzorka
79,8 %
Sva ostala trgovačka društva
86,2 %
4. ŠTETA
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji
(75)
Istovjetni proizvod tijekom RIP-a proizvodilo je osam proizvođača u Uniji. Oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe i u daljnjem će se tekstu navoditi kao „industrija Unije”.
(76)
Za utvrđivanje ukupne proizvodnje u Uniji za RIP upotrijebljeni su svi dostupni podaci u vezi s industrijom Unije, uključujući podatke koje je dostavio podnositelj pritužbe, makroekonomski podaci koje je dostavilo udruženje industrije Unije (Staklo za Europu) i odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku. S obzirom na to da se solarno staklo u Uniju uvozi pod tarifnim brojem 7007 19 80 - Ostalo - Slojevito sigurnosno staklo, kojim su obuhvaćeni i drugi proizvodi koji ne podliježu trenutačnom ispitnom postupku, podaci Eurostata nisu se mogli upotrijebiti za utvrđivanje obujma i vrijednosti uvoza. Obujam i vrijednosti uvoza temeljili su se na podacima koje su dostavili podnositelj pritužbe i udruženje industrije Unije. Podaci su radi provjere uspoređeni s odgovorima na upitnike gdje je to bilo moguće. Na temelju toga procijenjeno je da je tijekom RIP-a ukupna proizvodnja u Uniji iznosila oko 21 734 000 m2.
(77)
Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 10., za uvrštenje u uzorak odabrana su četiri proizvođača iz Unije koja su činila 79 % ukupne prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
4.2. Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije
(78)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da proizvodnja nijednog proizvođača iz Unije u uzorku nije bila namijenjena vlastitoj upotrebi.
(79)
U skladu s tim, za potrebe ovog ispitnog postupka ne treba provesti zasebnu analizu vlastite prodaje.
4.3. Potrošnja u Uniji
(80)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma ukupne prodaje svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije umanjenog za njihov izvoz i uvećanog za uvoz iz NRK-a i uvoz iz ostalih trećih zemalja. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 76., potrošnja u Uniji temeljila se na podacima koje su dostavili podnositelj pritužbe i udruženje industrije Unije (Staklo za Europu) i koji su, kada je to bilo moguće, radi provjere uspoređeni s odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(81)
Potrošnja u Uniji razvijala se na sljedeći način:
Tablica 1.
Potrošnja u Uniji (1 000 m2)
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupna potrošnja u Uniji
19 440
28 504
35 258
29 040
Indeks
100
147
181
149
Izvor: Udruženje Staklo za Europu i podnositelj pritužbe
(82)
U razmatranom razdoblju ukupna potrošnja u Uniji povećala se za 49 % između 2009. i RIP-a, ali se u RIP-u smanjila u usporedbi s 2011. Sveukupno je potrošnja solarnog stakla u Uniji značajno porasla u usporedbi s razinom iz 2009. To je najvećim dijelom posljedica povećanja potrošnje krajnjih proizvoda, posebno solarnih modula (vidi uvodnu izjavu 142. u nastavku teksta).
4.4. Uvoz iz dotične zemlje
4.4.1. Obujam i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotične zemlje
(83)
Dampinški uvoz u Uniju iz dotične zemlje razvijao se kako slijedi:
Tablica 2.
Obujam uvoza (1 000 m2) i tržišni udjel
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeks
100
171
513
696
Tržišni udjel
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indeks
100
117
283
466
Izvor: Udruženje Staklo za Europu i podnositelj pritužbe
(84)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju značajno se povećao za 596 %. To je dovelo do značajnog povećanja tržišnog udjela dampinškog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju. Točnije, tržišni udjel tog uvoza povećao se sa 6,1 % na 28,7 %. Sveukupno se između 2009. i RIP-a dampinški uvoz dotičnog proizvoda značajno povećao i u pogledu obujma i u pogledu tržišnog udjela.
(85)
Povećanje dampinškog uvoza iz dotične zemlje uvelike je premašilo povećanje potrošnje dotičnog proizvoda i istovjetnih proizvoda u Uniji. Posljedično, proizvođači izvoznici mogli su ostvariti puno veću korist od rastuće potrošnje u Uniji i značajno su učvrstili svoj položaj na tržištu.
4.4.2. Cijene dampinškog uvoza iz dotične zemlje i sniženje cijena
(86)
Prosječna cijena dampinškog uvoza u Uniju iz dotične zemlje razvijala se kako slijedi:
Tablica 3.
Uvozne cijene (EUR/m2)
2009.
2010.
2011.
RIP
NRK
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeks
100
101
82
73
Izvor:
podnositelj pritužbe i odgovori kineskih proizvođača izvoznika na upitnik
(87)
Prosječna uvozna cijena za dotični proizvod smanjila se tijekom razmatranog razdoblja. Prosječna uvozna cijena smanjila se za 27,2 % sa 6,02 EUR/m2 u 2009. na 4,38 EUR/m2 u RIP-u.
(88)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda koju su proizvođači iz Unije u uzorku naplaćivali nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođeni razini franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda uvoza koji su kineski proizvođači koji surađuju u uzorku uvezli za prvog nepovezanog kupca na tržištu Unije, utvrđenima na temelju cijena CIF uz prilagodbe na više, tj. za troškove carinjenja, pristojbi, rukovanja i utovara. Prilagodbama se cijena povećava za 7 do 15 %, ovisno o kontrolnom broju proizvoda.
(89)
Usporedba cijena izvršena je za svaki broj tipa proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, odgovarajuće prilagođene kako je navedeno u uvodnoj izjavi 88., nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a pokazao je ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena između 10,6 % i 26,7 % cijena proizvođača iz Unije u uzorku koja je nastala zbog dampinškog uvoza dotičnog proizvoda.
4.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(90)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne Uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(91)
Kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama. 7. i 8., uzorkovanje je upotrijebljeno za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(92)
Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje za razmatrano razdoblje analizirala na temelju podataka u vezi sa svim proizvođačima iz Unije koje je dostavila industrija Unije. Komisija je mikroekonomske pokazatelje analizirala na temelju odgovora na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(93)
Za potrebe ovog ispitnog postupka ocijenjeni su sljedeći makroekonomski pokazatelji: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.
(94)
Ocijenjeni su sljedeći mikroekonomski pokazatelji: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
4.6. Makroekonomski pokazatelji
4.6.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(95)
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:
Tablica 4.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2009.
2010.
2011.
RIP
Proizvodni kapaacitet (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeks 2009.
100
114
124
140
Obujam proizvodnje (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeks
100
167
178
124
Iskorištenost kapaciteta
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeks
100
146
143
88
Izvor: podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(96)
Proizvodnja industrije Unije tijekom razmatranog se razdoblja povećala u skladu s potrošnjom. Proizvodnja je dosegnula vrhunac 2011. i zatim se smanjila za 30 % u RIP-u. U svjetlu velikog porasta potrošnje industrija Unije povećala je svoj proizvodni kapacitet za 40 % tijekom razmatranog razdoblja. Iako su razine proizvodnje bile više, stopa iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije smanjila se za 5 postotnih bodova jer je industrija Unije bila osjetno povećala svoj proizvodni kapacitet kao odgovor na snažnu potražnju te je tijekom RIP-a iznosila 40 %.
(97)
Iako je industrija Unije povećala svoj kapacitet kao odgovor na povećanu potrošnju, povećanje razine proizvodnje industrije Unije bilo je manje od povećanja potrošnje, a iskorištenost kapaciteta se nakon znatnog povećanja u prve tri godine razmatranog razdoblja tijekom razdoblja ispitnog postupka smanjila, što se podudaralo s povećanjem tržišnog udjela dampinškog uvoza iz dotične zemlje.
4.6.2. Obujam prodaje i tržišni udjel
(98)
Obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:
Tablica 5.
Obujam prodaje i tržišni udjel
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
indeks
100
146
159
112
Tržišni udjel
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
indeks
100
99
87
75
Izvor: Udruženje Staklo za Europu i podnositelj pritužbe
(99)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje industrije Unije povećao se za 12 %. Međutim, u kontekstu povećanja potrošnje u Uniji za 49 %, to se pretvorilo u smanjenje tržišnog udjela industrije Unije s 90,2 % u 2009. na 67,7 % tijekom RIP-a, tj. značajno smanjenje od 25 % tijekom razmatranog razdoblja. Prodaja industrije Unije povećala se značajno manje nego dampinški uvoz iz dotične zemlje. Posljedično, proizvođači iz Unije nisu mogli ostvariti punu korist od povećanja potrošnje, zbog čega se njihov tržišni udjel smanjio tijekom razmatranog razdoblja.
4.6.3. Rast
(100)
Rast industrije Unije odražava se u pokazateljima obujma kao što su proizvodnja, prodaja, a najviše tržišni udjel. Unatoč povećanju potrošnje tijekom analiziranog razdoblja, tržišni udjel proizvođača iz Unije nije rastao u skladu s potrošnjom. Tržišni udjel industrije Unije smanjio se tijekom tog razdoblja usporedno s porastom uvoza. Tijekom istog tog razdoblja tržišni se udjel uvoza iz NRK-a povećao za 366 %. To što industrija Unije nije mogla ostvariti punu korist od rasta tržišta imalo je opći negativan utjecaj na njezino gospodarsko stanje.
4.6.4. Zaposlenost i produktivnost
(101)
Zaposlenost i produktivnost kroz razmatrano su se razdoblje razvijale kako slijedi:
Tablica 6.
Zaposlenost i produktivnost
2009.
2010.
2011.
RIP
Zaposlenost - Ekvivalenti punog radnog vremena (EPRV)
565
792
932
857
indeks
100
140
165
152
Produktivnost (1 000 m2/EPRV)
31
37
34
25
indeks
100
119
108
82
Izvor: podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(102)
Sveukupno, zaposlenost se između 2009. i RIP-a povećala za 52 %. Međutim, povećanje se tijekom tog razdoblja dogodilo do 2011., kad je zaposlenost dosegla vrhunac od 932 ekvivalenta punog radnog vremena (EPRV), a zatim se smanjila na 857 EPRV-a tijekom RIP-a. Produktivnost je od 2009. do 2011. ostala relativno stabilna. To je djelomično posljedica visoke automatiziranosti proizvodnje istovjetnog proizvoda za koju je dovoljan malen broj osoblja. Međutim, ona se tijekom RIP-a smanjila za 24,4 % u odnosu na 2011. To je bila posljedica smanjenja proizvodnje za oko 30 % u istom razdoblju.
(103)
Stoga je tijekom RIP-a došlo do smanjenja zaposlenosti kao odgovor na kretanje proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom RIP-a.
4.6.5. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(104)
Sve su dampinške marže značajno iznad razine de minimis. S obzirom na obujam i cijene iz dotične zemlje, utjecaj visine stvarnih marži dampinga na industriju Unije može se smatrati značajnim.
(105)
S obzirom na to da je ovo prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s dotičnim proizvodom, oporavak od prethodnog dampinga nije bitna stavka u ocjeni.
4.6.6. Mikroekonomski pokazatelji
(106)
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 92., mikroekonomski pokazatelji analiziraju se na temelju odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Za većinu proizvođača iz Unije u uzorku 2009. je bila godina kad su izvršili početna ulaganja i započeli s proizvodnjom istovjetnog proizvoda. Stoga je na sve pokazatelje analizirane u nastavku značajno utjecala ova početna faza iz 2009. Kako bi se kretanja prikazala bez narušavajućeg utjecaja početne faze trgovačkih društava u uzorku, i indeksi su prikazani počevši od 2010.
4.6.7. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(107)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 7.
Prosječne prodajne cijene u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna jedinična prodajna cijena na tržištu Unije (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeks 2009.
100
85
84
77
Indeks 2010.
117
100
98
90
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indeks 2009.
100
64
65
72
Indeks 2010.
156
100
101
112
Izvor: Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(108)
Jedinične prodajne cijene stalno su opadale tijekom razmatranog razdoblja, ali je smanjenje cijena bilo posebno izraženo tijekom RIP-a kad su se cijene smanjile za 7,9 % u usporedbi s 2011., za 9,5 % u usporedbi s 2010. i za 23 % u usporedbi s 2009.
(109)
Unatoč velikoj razlici između prosječne jedinične prodajne cijene industrije Unije i kineskih uvoznih cijena, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89., stvarno sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka na temelju usporedbe po vrstama proizvoda bilo je znatno manje, tj. između 10,6 % i 26,7 %.
(110)
Jedinični trošak proizvodnje povećao se za više od 10 % između 2011. i RIP-a, a između 2010. i 2011. ostao je relativno stabilan. Trošak proizvodnje općenito je pratio kretanje prodajne cijene u razdoblju između 2009. i RIP-a. Povećanje jediničnog troška proizvodnje bilo je posljedica smanjenja obujma proizvodnje, dok se ukupni trošak proizvodnje zapravo smanjio između 2011. i RIP-a.
4.6.8. Troškovi rada
(111)
Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prosječni trošak rada po zaposleniku
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni troškovi po zaposleniku (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeks 2009.
100
98
107
112
Indeks 2010.
102
100
109
114
Izvor: Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(112)
Između 2009. i RIP-a prosječni troškovi rada po zaposleniku stalno su se povećavali, i to ukupno za 12 %. Međutim, glavno povećanje dogodilo se između 2011. i RIP-a, tj. za 4,8 %. Ukupno povećanje troškova rada može se djelomično objasniti inflacijom i troškovima otpuštanja radnika koji su nastali za neke proizvođače iz Unije u vezi sa smanjenjem industrije između 2011. i RIP-a.
4.6.9. Zalihe
(113)
Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 9.
Zalihe
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeks 2009.
100
122
108
115
Indeks 2010.
82
100
88
95
Izvor: Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(114)
Zalihe su se povećale za 7,3 % između 2011. i RIP-a i za 15 % između 2009. i RIP-a, dok su se između 2010. i 2011. smanjile za 11,6 %.
(115)
U ispitnom se postupku pokazalo da bi, s obzirom na smanjenje prodaje i u pogledu obujma i u pogledu vrijednosti, proizvođači iz Unije držali ograničene zalihe istovjetnog proizvoda. Stoga je povećanje zaliha istovjetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja bitan pokazatelj za utvrđivanje je li industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.
4.6.10. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(116)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:
Tablica 10.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeks 2009.
100
241
240
129
Indeks 2010.
- 244
100
99
- 174
Novčani tok (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeks 2009.
100
337
355
229
Indeks 2010.
-73
100
113
21
Ulaganja (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeks 2009.
100
40
17
23
Indeks 2010.
253
100
42
59
Povrat ulaganja
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeks 2009.
100
339
393
66
Indeks 2010.
-72
100
139
- 120
Izvor: odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(117)
Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.
(118)
Većina je proizvođača iz Unije u uzorku 2009. ostvarila gubitke koji su, kako je prethodno objašnjeno, najvećim dijelom posljedica toga što su ti proizvođači u to vrijeme započeli s proizvodnjom istovjetnog proizvoda. Već 2010. prosječna je dobit iznosila 8,31 %. Nakon toga se profitabilnost blago smanjila 2011. kad se obujam dampinškog uvoza počeo povećavati. Konačno, industrija je tijekom RIP-a pretrpjela znatne gubitke, tj. pad od 276,6 % u usporedbi s 2011.
(119)
Kretanje neto novčanog toka, koji predstavlja sposobnost proizvođača iz Unije u uzorku da sami financiraju svoje djelatnosti, pretrpjelo je oštar pad od 81 % između 2011. i RIP-a. Postupno se povećavalo od 2010., i ukupno se povećalo tijekom razmatranog razdoblja.
(120)
Povrat ulaganja izražen je kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja.
(121)
Iz prethodne se tablice vidi da su se, nakon početne faze 2009. kad je industrija izvršila velika ulaganja u istovjetni proizvod, ulaganja stalno smanjivala između 2009. i 2011. i zatim se povećala u RIP-u. Međutim, ulaganja su u RIP-u ostala na niskoj razini u usporedbi s razinama iz 2009. Ulaganja izvršena u RIP-u uglavnom su bila u vezi s istraživanjem i razvojem, kao i s unaprjeđenjem i održavanjem proizvodne tehnologije i proizvodnog procesa kako bi se povećala učinkovitost. Posebno, industrija je uložila u nove vrste proizvoda koje se tijekom tog razdoblja nisu uvozile iz NRK-a i za koje je potrebno istraživanje i inovativnost.
(122)
Za usporedbu, povrat ulaganja smanjio se za 34 % između 2009. i 2012. Međutim, stalno se povećavao prije RIP-a, tj. povećao se za 293 % između 2009. i 2011., a tijekom RIP-a se smanjio za 186 % u usporedbi s 2011.
(123)
U pogledu sposobnosti prikupljanja kapitala utvrđeno je da je postojalo stalno smanjivanje sposobnosti industrije Unije za ostvarivanje novčane dobiti za istovjetni proizvod i, posljedično, slabljenje financijskog stanja industrije Unije.
4.7. Zaključak o šteti
(124)
Analizom stanja industrije Unije pokazalo se očito negativno kretanje većine pokazatelja štete. U kontekstu općenito povećane potrošnje ukupna se proizvodnja povećala u razmatranom razdoblju. Iako se povećao obujam prodaje, tržišni udjel industrije Unije u RIP-u se smanjio u svjetlu više stope povećanja potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Prosječna prodajna cijena oštro je pala tijekom razmatranog razdoblja, što je imalo negativan utjecaj na sve pokazatelje financijskih rezultata kao što su profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
(125)
Tijekom razmatranog radoblja ukupni se obujam prodaje industrije Unije povećao. Međutim, povećanje obujma prodaje industrije Unije pratilo je značajno smanjenje prosječne prodajne cijene, kao i smanjenje tržišnog udjela industrije Unije.
(126)
S obzirom na prethodno navedeno, ispitnim je postupkom osobito potvrđeno da su prodajne cijene industrije Unije niže od njezinih troškova proizvodnje, što ima negativan utjecaj na profitabilnost industrije Unije, koja je tijekom RIP-a dosegnula značajne negativne razine.
(127)
Međutim, kretanje kapaciteta bilo je pozitivno između 2009 i RIP-a. Osim toga, iako su se ulaganja smanjila u razdoblju između 2009. i RIP-a, ona su između 2011. i RIP-a porasla. To je posljedica toga što su, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 121., trgovačka društva u uzorku nastavila ulagati u istovjetni proizvod i to tako da su se, između ostalog, usredotočila na vrste proizvoda u tržišnim nišama gdje još nema izvoza tih vrsta proizvoda iz dotične zemlje i za koje je potrebno istraživanje i inovativnost. U isto vrijeme, očito je da industrija Unije treba moći proizvoditi i prodavati velik obujam osnovnih vrsta proizvoda (koje su trenutačno konkurencija dampinškom uvozu iz NRK-a) kako bi smanjila fiksne troškove i postigla ekonomiju razmjera.
(128)
Posljedično, može se zaključiti da industrija Unije nije samo pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a, nego je i aktivno pokušavala smanjiti svoju izloženost dampinškom uvozu dotičnog proizvoda razvijanjem inovativnih proizvoda koji se još ne uvoze iz dotične zemlje.
(129)
U svjetlu prethodno navedenog privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
5. UZROČNOST
(130)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. osnovne Uredbe ispitano je je li dampinški uvoz iz dotične zemlje prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Ispitani su i ostali poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su istovremeno mogli nanositi štetu industriji Unije, kako bi se osiguralo da se moguća šteta prouzročena tim ostalih čimbenicima ne pripiše dampinškom uvozu.
5.1. Učinak dampinškog uvoza
(131)
Ispitnim se postupkom pokazalo da se dampinški uvoz dramatično povećao tijekom razmatranog razdoblja, zbog čega se obujam dampinškog uvoza znatno povećao za 596 %, a njegov tržišni udjel za 366 %. Stoga se potvrđuje da su se obujam uvoza i tržišni udjel dotičnog proizvoda dramatično povećali tijekom razmatranog razdoblja. Postoji jasna podudarnost u razdoblju između rastućeg obujma dampinškog uvoza i gubitka tržišnog udjela industrije Unije. Ispitnim postupkom utvrđeno je i da je, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 89., dampinški uvoz snižavao cijene industrije Unije tijekom RIP-a.
(132)
Ispitnim se postupkom pokazalo da su se cijene dampinškog uvoza smanjile za 27,2 % tijekom razmatranog proizvoda što je dovelo do viših marža sniženja cijena. U svjetlu tog velikog pritiska na cijene, industrija Unije uložila je značajne napore da smanji svoje troškove proizvodnje. Unatoč tim naporima, zbog iznimno niskih razina kineskih uvoznih cijena industrija Unije bila je prisiljena dodatno sniziti svoju prodajnu cijenu na neprofitabilne razine. Stoga se profitabilnost industrije Unije dramatično smanjila tijekom razmatranog razdoblja i pokazivala gubitke tijekom RIP-a.
(133)
Na temelju prethodno navedenog, privremeno se zaključuje da je prisutnost dampinškog uvoza i ogroman porast njihova tržišnog udjela po cijenama koje su stalno snižavale cijene industrije Unije imala presudnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije
5.2. Učinak drugih čimbenika
5.2.1. Uvoz iz trećih zemalja
(134)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:
Tablica 11.
Uvoz iz trećih zemalja (1 000 m2)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam (m2)
700
886
1 287
1 023
Indeks
100
127
184
146
Tržišni udjel
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indeks
100
86
101
98
Prosječna cijena EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeks
100
96
91
80
Izvor: Udruženje Staklo za Europu i pritužba
(135)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 46 % u skladu s povećanjem potrošnje u Uniji. Tržišni udjel tog uvoza blago se smanjio tijekom RIP-a u usporedbi s 2011. (3,5 %), ali sveukupno je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Turska je drugi najveći izvoznik nakon NRK-a, a Indija treći.
(136)
Dostupni podaci u vezi s uvozom iz svih trećih zemalja pokazuju da je prosječna uvozna cijena viša od prosječne kineske uvozne cijene. To vrijedi i za jediničnu cijenu pojedinih vrsta dotičnog proizvoda. S druge strane, prosječna uvozna cijena trećih zemalja bila je slična prosječnoj cijeni industrije Unije ili viša.
(137)
Na temelju toga, a posebno s obzirom na obujam i tržišni udjel uvoza iz trećih zemalja, kao i na razine cijena trećih zemalja, može se privremeno zaključiti da uvoz iz trećih zemalja nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2.2. Izvozni rezultati industrije Unije
(138)
Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku razvijao se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 12.
Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku
2009.
2010.
2011.
RIP
Vrijednost izvozne prodaje (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeks
100
103
142
36
Obujam izvozne prodaje (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeks
100
117
185
52
Prosječna cijena (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeks
100
87
77
70
Izvor: odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(139)
Izvozna prodaja proizvođača iz Unije u uzorku povećala se između 2009. i 2011., ali je naglo pala u RIP-u za 74 % u vrijednosti i 71,9 % u obujmu. Na temelju odgovora kineskih izvoznika u uzorku, to je najvjerojatnije posljedica vrlo niskih cijena kineskog izvoza u glavne destinacije izvoza industrije Unije (tj. SAD i Kanadu).
(140)
Izvozna prodaja proizvođača iz Unije u uzorku činila je 20 % njihove ukupne prodaje u obujmu u 2009. (u početnoj fazi), a tijekom 2010. 11 %. i tijekom vrhunca 2011. godine samo 14 %. Daljnje smanjenje na 5 % dogodilo se 2012. kad je počela konkurirati jeftinom kineskom izvozu u glavne destinacije u trećim zemljama. Posljedično, s obzirom na to da je tržište Unije glavno tržište za industriju Unije, a i zato što je solarno staklo relativno teško i krhko, zbog čega prilikom njegova prijevoza na udaljene destinacije nastaju dodatni troškovi (zbog lomljenja i prohrđavanja), u ovoj se fazi ne može zaključiti da lošiji izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2.3. Razvoj potrošnje
(141)
Kako je prethodno navedeno, potrošnja u Uniji povećala se između 2009. i RIP-a za 49 %. Vrhunac je dosegnula 2011., kad se u usporedbi s 2009. povećala za 81 %. Međutim, industrija Unije nije mogla ostvariti korist od tog povećanja potrošnje. Njezin tržišni udjel stalno se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja te je u razdoblju ispitnog postupka u usporedbi s 2009. pao za 25 % (- 14,1 % u usporedbi s 2011.). Suprotno tome, kineski tržišni udjel drastično se povećavao, čak i kad se potrošnja smanjila između 2011. i RIP-a, što je dovelo do povećanja od 64,8 % između 2011. i RIP-a i ukupnog povećanja od 366 % tijekom cijelog tog razdoblja. Povećanje kineskog uvoza iznosilo je golemih 596 % tijekom razmatranog razdoblja.
(142)
Kako se potrošnja u Uniji povećavala tijekom razmatranog razdoblja, njezin razvoj bio je takav da je pojačao uzročno-posljedičnu vezu između rastućeg dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije, a nije sam po sebi uzrok štete industriji Unije. Uz to, čak i u RIP-u kad se potrošnja smanjila, tržišni udjel kineskog dampinškog uvoza i dalje se mogao povećavati na štetu industrije Unije. Stoga se može privremeno zaključiti da smanjenje potrošnje u RIP-u nije moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2.4. Kretanja u vezi sa solarnim modulima
(143)
Prema podacima dostupnima Komisiji, oko 80 - 85 % prodaje solarnog stakla izvrši se proizvođačima solarnih modula (fotonaponski moduli od kristalnog silicija i tankoslojni fotonaponski moduli), a oko 15 - 20 % prodaje izvrši se proizvođačima ravnih pločastih solarnih toplinskih kolektora koji služe za grijanje vode. Posljedično, opažena kretanja u vezi sa solarnim modulima imaju važan utjecaj na potrošnju solarnog stakla. Potrošnja solarnih modula stalno se povećavala tijekom tog istog razdoblja, tj. od 2009. do 2012., a čak iako se potrošnja smanjila 2012., razina potrošnje ostala je 221 % viša nego 2009. i 44 % viša nego 2010. (5) Uz to, utvrđeno je da, dok su potražnju za modulima u Uniji na početku stvarale poticajne cijene (feed-in-tariffs, „FIT”), nije se moglo zaključiti da su smanjenja FIT-a (na kraju 2011. i početku 2012.) prekinula uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete (6). To je posljedica relativno visoke potražnje za solarnim modulima tijekom istog razdoblja od 2009. do 2012.
(144)
Posljedično, razina potrošnje solarnih modula, kao posljedica potražnje za solarnim staklom, ostala je visoka tijekom razmatranog razdoblja. Njezino blago smanjenje u 2012. ne može se samo po sebi smatrati čimbenikom koji bi prekinuo utvrđenu uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete industriji Unije.
5.2.5. Zaključak
(145)
Ispitnim je postupkom utvrđena uzročno-posljedična veza između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a. Ostali mogući uzroci štete, kao što su uvoz iz ostalih trećih zemalja, potrošnja i tržišno stanje nekih njihovih korisnika kao solarnih modula analizirani su i za ni jedan od tih uzroka, analiziran pojedinačno i skupno, nije utvrđeno da je takve prirode da bi prekinuo utvrđenu uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(146)
Na temelju prethodne analize, u kojoj su odgovarajuće razlikovani i razdvojeni učinci svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je dampinški uvoz iz dotične zemlje prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
6. INTERES UNIJE
(147)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da u ovom konkretnom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznika, dobavljača sirovina i korisnika dotičnog proizvoda.
6.1. Interes industrije Unije
(148)
Industrija Unije u RIP-u je izravno zapošljavala oko 860 ljudi u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda. Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Neki proizvođači iz Unije već su bili prisiljeni zatvoriti svoje proizvodne pogone, dok su neki drugi morali proglasiti stečaj. U nedostatku mjera, čini se da je daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije vrlo vjerojatno.
(149)
Očekuje se da će se uvođenjem antidampinških pristojbi vratiti pošteni uvjeti trgovine na tržištu Unije i omogućiti industriji Unije da cijene istovjetnog proizvoda uskladi kako bi odražavali troškove proizvodnje i na taj način poveća svoju profitabilnost. Može se očekivati i da bi uvođenje mjera omogućilo industriji Unije da vrati barem dio svojeg tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja i imalo pozitivni utjecaj na njezino opće financijsko stanje. Nadalje, industrija Unije trebala bi imati bolji pristup kapitalu i dalje ulagati u istraživanje, razvoj i inovacije na tržištu solarnog stakla. Konačno, vjerojatno je da bi proizvođači iz Unije koji su bili prisiljeni obustaviti proizvodnju kao rezultat pritiska kineskog dampinškog uvoza mogli ponovno pokrenuti svoje poslovanje. Općenito, na taj bi se način osigurala postojeća radna mjesta, a i bilo bi razumno očekivati daljnje proširenje proizvodnje i povećanje zaposlenosti.
(150)
Ne uvedu li se mjere, očekivat će se daljnji gubici tržišnog udjela i daljnje pogoršanje profitabilnosti industrije Unije. To ne bi bilo održivo u kratkom ili srednjem roku. Posljedično, uz velik broj proizvođača iz Unije koji su već istisnuti s tržišta, i drugi bi proizvođači morali proglasiti stečaj, što bi u kratkom ili srednjem roku vjerojatno dovelo do nestanka industrije Unije i u skladu s time imalo značajan utjecaj na postojeća radna mjesta.
(151)
Stoga se privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.
6.2. Interes nepovezanih uvoznika i trgovaca
(152)
Većinu poslovne djelatnosti dvaju uvoznika koji surađuju činilo je trgovanje dotičnim proizvodom. Oba su uvoznika imala su raznolike izvore dotičnog proizvoda, tj. nisu ga nabavljali samo iz NRK-a, nego i iz Unije i trećih zemalja.
(153)
Tvrdilo se da će uvođenje mjera na dotični proizvod imati negativan utjecaj na poslovnu djelatnost tih uvoznika. Kao prvo, rezultat uvođenja pristojbi ne bi trebao biti potpuno ukidanje cjelokupnog uvoza iz NRK-a. Kao drugo, iako se može očekivati da će uvođenje mjera imati negativan učinak na financijsko stanje uvoznika koji uvoze isključivo ili većinom iz NRK-a, s obzirom na mogućnost nabavljanja proizvoda iz trećih zemalja, može se očekivati da će uvoznici biti fleksibilni i promijeniti svoje izvore opskrbe budu li to smatrali potrebnim.
(154)
Stoga se privremeno zaključuje da bi uvođenje mjera na predloženoj razini moglo imati određeni negativan utjecaj na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda, ali da bi taj utjecaj umanjila činjenica da se uvoznici i trgovci mogu koristiti drugim izvorima opskrbe i iz trećih zemalja i iz industrije Unije, koja ima kapacitet da poveća svoju proizvodnju, a taj utjecaj ni u kojem slučaju ne bi bio veći od pozitivnog utjecaja na ostale strane.
6.3. Interes dobavljača sirovina
(155)
U ispitnom postupku nije surađivao ni jedan dobavljač sirovina. U izostanku podataka od takvih dobavljača nije bilo dokaza da bi uvođenje mjera bilo protivno interesu tih strana.
6.4. Interes korisnika
(156)
Svi korisnici koji su odgovorili proizvođači su solarnih modula i/ili toplinskih kolektora. Tri korisnika čvrsto podupiru uvođenje antidampinških pristojbi tvrdeći da industrija Unije proizvodi solarno staklo veće kvalitete kakvu kineska trgovačka društva ne nude uvijek. Suprotno tome, druga tri korisnika protivila su se uvođenju antidampinških mjera. Ti korisnici očekuju da bi uvođenje antidampinških pristojbi imalo negativan utjecaj na njihovo poslovanje. Očekuju da ne bi mogli prenijeti povećanje cijena na krajnje korisnike s obzirom na teško stanje industrije solarnih modula.
(157)
Prema podacima koje su dostavili korisnici, solarno staklo čini tek oko 6 - 8 % ukupnih troškova solarnih modula. Stoga solarno staklo čini tek ograničen dio troškova i konačne vrijednosti fotonaponskih modula. Uz to, može se procijeniti da bi, uvedu li se antidampinške pristojbe na solarno staklo uvezeno iz NRK-a, utjecaj na ukupne troškove solarnih modula trebao biti manji od 1 %. To je uglavnom posljedica činjenice da korisnici koji surađuju kupuju značajne količine solarnog stakla od proizvođača iz Unije. U skladu s time, iako će moguće uvođenje antidampinških pristojbi vrlo vjerojatno blago povećati ulazne cijene solarnih modula, one ne bi trebale imati značajan negativni utjecaj na troškove i konačne cijene industrije solarnih modula u Uniji.
(158)
Uz to, neki korisnici već imaju druge izvore opskrbe poput Turske i Indije, na koje uvođenje antidampinških pristojbi ne bi imalo negativan utjecaj. I ostali se korisnici mogu se prebaciti na druge izvore opskrbe, bile to treće zemlje ili industrija Unije.
(159)
S obzirom na prethodno navedeno, tvrdnje protiv uvođenja mjera koje su uložili neki od korisnika privremeno se odbacuju.
6.5. Aspekti konkurentnosti
(160)
Jedan je uvoznik tvrdio da, s obzirom na to da su neki proizvođači iz Unije sudjelovali u svjetskom kartelu ravnog stakla (koje obuhvaća solarno staklo) i da ih je Europska komisija kaznila 2007., oni se sada koriste antidampinškim alatom kako bi nadoknadili gubitke koje su pretrpjeli zbog kazni za kartel i gubitka tržišnog udjela u Uniji. Uz to, kad bi se pristup tržištu Unije ograničio putem antidampinških pristojbi, postojali bi jači poticaji za proizvođače iz Unije da postanu dio kartela ili nekog drugog ponašanja kojim se narušava tržišno natjecanje u vezi s proizvodima koji u Uniji imaju manju iskoristivost obujma, kao što su proizvodi za uređenje doma.
(161)
Ti se argumenti privremeno odbacuju. Kao prvo, taj je kartel prestao djelovati najkasnije 2007. Stoga prethodni učinci kartela nisu imali utjecaja na industriju tijekom razmatranog razdoblja. Kao drugo, kartel nije utjecao ni na jednog od proizvođača iz Unije u uzorku, kao ni na većinu trenutačnih proizvođača iz Unije s najvećim obujmom prodaje. Kao treće, ne očekuje se da moguće uvođenje antidampinških pristojbi ima ikakav utjecaj na konkuretno ponašanje industrije Unije s obzirom na to da, s jedne strane, neće promijeniti strukturu tržišta Unije, a s druge strane, trgovačka društva imaju općenitu dužnost postupati u skladu s primjenjivim pravilima Unije i nacionalnim pravilima o konkurenciji, neovisno o tome uvedu li se pristojbe ili ne.
(162)
Jedan je uvoznik tvrdio i da bi uvođenje pristojbi imalo negativan utjecaj na tržište Unije za antirefklesivne premaze za solarno staklo. Na tom tržištu, koje je taj uvoznik smatrao povezanim tržištem, navodno prevladavaju proizvođači iz Unije i uvođenjem mjera ojačao bi se taj njihov položaj na štetu drugih konkurentnih pružatelja antirefleksnog premaza. Nadalje, tvrdilo se da uvoznici imaju poteškoća s dobivanjem narudžbi od proizvođača iz Unije ili s dostavom tih narudžbi unutar razumnog roka i po razumnim cijenama.
(163)
Kao prvo, tržište antirefleksnim premazom dio je ispitnog postupka, a ne povezano tržište. Ispitnim se postupkom pokazalo da proizvođači iz Unije zaista konkuriraju u toj niši tržišta unatoč tome što naplaćuju relativno više cijene, i to zahvaljujući nižoj kvaliteti premazanog solarnog stakla uvezenog iz NRK-a. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da industrija Unije ne bi mogla zadovoljiti moguću veću potražnju za solarnim staklom s antirefleksnim premazom. Posljedično, u ovoj se fazi taj argument odbacuje. U pogledu tvrdnji da su proizvođači iz Unije odbijali izdavati narudžbe ili dostaviti ih u roku po razumnim cijenama, o svakom proizvođaču u potpunosti ovisi izbor strategije poslovanja sve dok neki proizvođač ili više proizvođača nemaju samostalnu ili zajedničku prevlast na relevantnom tržištu. Na tržištu Unije postoji dostatna razina konkurentnosti za mijenjanje i/ili proširivanje izbora dobavljača. Stoga se i ovaj argument privremeno odbacuje.
6.6. Zaključak o interesu Unije
(164)
S obzirom na prethodno navedeno, privremeno je zaključeno da, na temelju uzimanja u obzir svih različitih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz NRK-a.
7. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(165)
U pogledu zaključaka donesenih u vezi s dampingom, štetom, uzročnosti i interesom Unije, treba uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.
7.1. Razina uklanjanja štete
(166)
Za potrebe utvrđivanja razine tih mjera, u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe potreban za uklanjanje štete koju trpi industrija Unije, a da utvrđene dampinške marže nisu premašene.
(167)
Pri izračunu iznosa pristojbe koji je potreban za uklanjanje utjecaja štetnog dampinga smatralo se da bi se svim mjerama trebalo omogućiti industriji Unije da pokrije svoje troškove proizvodnje i postigne dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji kakvu bi razumno mogla postići industrija te vrste u tom sektoru pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u izostanku dampinškog uvoza. Profitna marža od 8,3 % prometa smatra se odgovarajućim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati da postigne u izostanku štetnog dampinga. Ta se profitna marža temelji na prosječnoj dobiti koju su ostvarili proizvođači iz Unije u uzorku tijekom 2010., kad je uvoz dotičnog proizvoda još bio nizak zbog čega nije mogao narušiti uobičajene uvjete tržišnog natjecanja.
(168)
Na temelju toga izračunana je neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrajanjem prethodno navedene profitne marže od 8,3 % i troška proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a.
(169)
Potrebno povećanje cijene zatim je utvrđeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju iz NRK-a u uzorku, kako je utvrđena za izračun sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku tijekom RIP-a. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
7.2. Privremene mjere
(170)
U svjetlu prethodno navedenog i u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz NRK-a na razini dampinga ili marži štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(171)
Na temelju prethodno navedenog, antidampinške stope pristojbe utvrđene su usporedbom marži uklanjanja štete i dampinških marži. Slijedom toga, privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Privremena antidampinška pristojba
Grupacija Xinyi
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Grupacija Hehe
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Grupacija Flat Glass
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Sva ostala trgovačka društva
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Stope antidampinške pristojbe za pojedina trgovačka društva utvrđene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza trenutnog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (za razliku od pristojbe na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) stoga se primjenjuju isključivo na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja koji proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni određeni pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvodi bilo koje trgovačko društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji su posebno navedeni, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”. Zbog visoke razine suradnje od proizvođača izvoznika (iznad 80 %, vidi uvodnu izjavu 15.) ova stopa pristojbe temelji se na najvišoj individualnoj marži štete utvrđenoj za proizvođače izvoznike u uzorku. Pristojba primjenjiva na „ostala trgovačka društva koja surađuju” temelji se na ponderiranom prosjeku izvoznika u uzorku i primjenjuje se za sva trgovačka društva koja surađuju, a nisu u uzorku (osim za trgovačko društvo Henan Yuhua koje podliježe utvrđenoj individualnoj pristojbi na temelju zahtjeva za individualno ispitivanje (vidi uvodnu izjavu 48.).
(173)
Sve tvrdnje kojima se zahtijeva primjena tih stopa antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) treba uputiti Komisiji (7) sa svim bitnim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, tom promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se u skladu s tim izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbi.
7.3. Završne odredbe
(174)
U interesu dobrog upravljanja, trebalo bi odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane strane koje su se javile unutar roka određenog u obavijesti o pokretanju postupka mogu iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu. Nalazi u vezi s uvođenjem privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka. Nadalje, treba navesti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojbi doneseni za potrebe ove Uredbe privremeni i da će ih možda trebati ponovno razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz solarnog stakla koje se sastoji od kaljenog natrij-kalcijevog stakla, udjela željeza nižeg od 300 ppm, sunčeve propusnosti veće od 88 % (mjereno u skladu sa spektrom zračenja AM 1,5 od 300 do 2 500 nm), toplinskog otpora do 250 °C (mjereno u skladu s normom EN 12150), otpornosti na toplinske šokove od Δ 50 K (mjereno u skladu s normom EN 12150) i mehaničke čvrstoće od 90 N//mm2 ili veće (mjereno u skladu s normom EN 1288-3) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koje je trenutačno obuhvaćeno oznakom KN ex 7007 19 80 (oznaka TARIC 7007198010).
2. Stope privremene antidampinške pristojbe, koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode niže navedena trgovačka društva jesu sljedeće:
Trgovačko društvo
Privremena antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
17,1 %
B946
Ostala trgovačka društva koja surađuju s popisa iz Priloga I.
38,4 %
Sva ostala trgovačka društva
42,1 %
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojbi za trgovačka društva iz stavka 2. uvjetuje se predočenjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji je u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. U slučaju da se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane strane mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti da ih usmeno sasluša Komisija i/ili službenik za rasprave Glavne uprave za trgovinu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične strane mogu dati komentare na primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. studenoga 2013.