РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 157/2013 НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 25 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия („Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“ или „процедурата“) относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от Съединените американски щати („САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви откриването на антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от САЩ и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“). Посочената процедура беше приключена на 21 декември 2012 г., без да се налагат изравнителни мерки.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 12 октомври 2011 г. от Европейската асоциация на производителите на възобновяем етанол (ePURE) („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 25 % от общото производство на Съюза на биоетанол. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за откриването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, износителите/производителите в САЩ, вносителите и другите страни, за които е известно, че са засегнати, както и властите на САЩ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
1.2.1. Извадка от износители/производители в САЩ
(6)
С оглед на потенциално големия брой износители/производители в САЩ в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(7)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и,ако това е така, да направи подбор на такава извадка, от износителите/производителите в САЩ беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията в 15-дневен срок от датата на откриване на разследването и да ѝ предоставят в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата основна информация за своята дейност, свързана с производството и продажбите на биоетанол, за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“).
(8)
За подбора на представителната извадка беше направено допитване и до съответните власти на САЩ.
(9)
Над 60 производители/износители заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация в определения 15-дневен срок.
(10)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на биоетанол за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше шест производители на биоетанол в САЩ („извадката за САЩ“).
(11)
По време на разследването беше установено, че производството на един от включените в извадката за САЩ производители не е изнасяно за Съюза през РП. Поради това съответното дружество беше изключено от извадката.
(12)
Независимо от факта, че другите включени в извадката производители са посочили във формуляра за извадката, че извършват износ на биоетанол за Съюза, разследването показа, че никой от тях не е осъществил износ на биоетанол за пазара на Съюза. Всъщност те са извършвали продажби на вътрешния пазар на несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които впоследствие са го смесвали с бензин и са го препродавали на вътрешния пазар и за износ, по-специално за Съюза. При разследването на място стана ясно, че всъщност противно на впечатлението, произтичащо от информацията, предоставена от включените в извадката производители в САЩ въз основа на попълнените им формуляри за извадката, посочените производители обикновено не са били наясно дали тяхното производство е предназначено за пазара на Съюза, или за друго място, включително пазара на САЩ, както и не са им били известни продажните цени на търговците/извършващите смесване предприятия. В действителност това означава, че производителите на биоетанол в САЩ не са износителите на разглеждания продукт за Съюза. Всъщност износителите са търговците/извършващите смесването предприятия. Поради това събраните и проверените данни през предварителния етап от извадката за САЩ не дадоха възможност да се установи дали през РП е осъществяван износ на дъмпингови цени на биоетанол от САЩ към Съюза.
(13)
Поради това към онзи момент не е можело да бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(14)
С цел установяването на износа на биоетанол за Съюза извадката от САЩ се основаваше основно на предоставените данни от несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които не са били включени в разследването през предварителния етап. Макар че през предварителния етап един такъв търговец оказа съдействие при разследването и предостави допълнителни данни, те бяха сметнати за недостатъчни, за да могат точно и надлежно да се установят необходимите данни с цел изчисляване на дъмпинговите маржове.
(15)
Поради тази причина за приключването на разследването за дъмпинг беше сметнато за необходимо да се използват по-скоро данни на търговците и извършващите смесване предприятия, които в действителност са изнасяли разглеждания продукт за Съюза.
(16)
Поради тази причина бяха изпратени въпросници във връзка с евентуалния дъмпинг на осемте най-големи американски търговци/извършващи смесване предприятия, които са установени през разследването на извадката за САЩ. Тези търговци/извършващи смесване предприятия съставляват над 90 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза. Две дружества се съгласиха да окажат съдействие в разследването, а общият обем на износа им представлява около 51 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза през РП.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(17)
С оглед на потенциално големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(18)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза (извадка за ЕС). Тази извадка се състоеше от пет дружества и групи измежду 19-те производители от Съюза, известни преди началото на разследването. Подборът на извадката беше направен въз основа на обема на производството на биоетанол през разследвания период и местоположението на известните производители. Извадката представляваше 48 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП.
(19)
При разследването беше установено обаче, че включените в извадката за ЕС групи се състоят от голям брой дружества или отделни субекти, които произвеждат и продават сходния продукт. В случая това би означавало да се разследват 13 дружества, но поради времевото ограничение не беше възможно всяко едно да бъде разследвано. Взето беше решение да се проучат повторно данните, които са били на разположение при подбора на представителната извадка. Беше сметнато, че извадката следва да бъде въз основа на най-големите отделни производствени структури в Съюза и в групите, като едновременно с това се следи за това производителите от Съюза да са разположени в различни държави-членки.
(20)
Така беше подбрана окончателна извадка за ЕС от шестима отделни производители въз основа на представителността по отношение на производството и обема продажби на биоетанол през РП и географското местоположение на производителите. Тези разположени в Белгия, Нидерландия, Франция, Обединеното кралство, Швеция и Германия производители съставляват 36 % от общия изчислен обем на производството на Съюза и 44 % от общото производство, отчетено от дружествата, представили данни за подбора на извадката. Беше прието, че тази извадка е представителна за проучването на евентуалната вреда, нанесена на промишлеността на Съюза.
(21)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят своите коментари относно целесъобразността на така подбраната извадка.
(22)
Някои от страните заявиха, че извадката за ЕС е по-непредставителна от първоначално подбраната, в която са били включени групи от дружества. Според тях състоянието на промишлеността на Съюза би могло да се анализира обективно единствено ако в извадката се включат всички дружества, които са част от групи. По-специално те изтъкнаха, че разходите и приходите биха могли да се отнесат към определени дружества от група, които не са посетени и по тази причина не са отразени в анализа на вредата.
(23)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията надлежно разгледа и проучи данните, предоставени от всички включени и невключени в извадката дружества и по-специално от дружествата, принадлежащи към групи, за да отразява анализът на вредата пълно и точно всички разходи и приходи, свързани с производството и продажбите на подбраните дружества.
(24)
Някои страни оспориха включването в извадката за ЕС на производители от Съюза, които отскоро осъществяват дейност. Те изказаха също твърдението, че дружество със съществен незает капацитет през 2011 г. с местоположение в държава-членка, която не е въвела Директивата за енергията от възобновяеми източници („RED“) (4), е следвало да не бъде включено в извадката. Те твърдяха още, че ако тези дружества в крайна сметка бъдат включени в извадката, Комисията следва да коригира данните им, за да бъдат отразени тези извънредни обстоятелства.
(25)
Приема се, че скорошното започване или възобновяване на дейност от страна на тези дружества не е пречка за включването им в извадката. Това включване не противоречи на критериите за подбор на извадка, установени в член 17 от основния регламент. Що се отнася до корекцията на данните им, страните не са представили конкретен проблем или доказателства в подкрепа на твърдението си, нито определящ принцип за начина на извършване на исканата корекция.
(26)
Освен това при разследването не са установени разходи, например за ускорена амортизация, въз основа на които следва да се направи корекция за евентуално изкривяване поради началния етап на дейността. Поради това твърдението се отхвърля.
(27)
Някои страни оспориха и изключването от извадката за ЕС на едно дружество, което преди това е било включено в подбора и се намира в държава-членка с високо потребление и производство на биоетанол. Тяхното твърдение беше, че икономическото състояние на дружеството е добро и това е причината за изключването му от извадката. Те представиха довода, че подборът за извадката е бил изкривен с цел констатиране на вреда. Според тези страни Комисията е трябвало да разпрати т.нар. „свръхкратки въпросници“ на всички производители, за да събере относимите данни с цел подбор на извадка.
(28)
Що се отнася до разпращането на свръхкратки въпросници, следва да се отбележи, че преди подбора за извадката Комисията поиска информация от всички производители от Съюза, за които е известно, че са засегнати, за да събере относимите данни с цел подбор за извадката. Както е посочено в точка 5.2.1 на известието за откриване на процедура, от датата на откриване на разследването тази информация е достъпна за заинтересованите страни в досието, с което може да се направи справка, и естеството ѝ не свидетелства за икономическото състояние на отговорилите на въпросниците дружества. Поради това Комисията разполагаше с достатъчно относима информация за подбора за представителната извадка при спазване на критериите съгласно член 17 на основния регламент, но не беше в състояние да направи подбор въз основа на резултатите на дружествата. По тези причини горните твърдения бяха отхвърлени.
(29)
Накрая беше направено твърдението, че е трябвало извадката да включва дружества, произвеждащи биоетанол от захарно цвекло, тъй като производството от тази суровина може да бъде много по-печелившо, отколкото например от пшеница. Макар че това твърдение не беше обосновано, наличната информация сочи, че произведеният от захарно цвекло биоетанол съставлява само незначителна част от общото производство на Съюза, а именно около 12 % през 2011 г., както и че две от включените в извадката дружества частично използват захарно цвекло като суровина за производство на биоетанол. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(30)
Въз основа на горепосоченото се приема, че извадката, подбрана по начина, описан по-горе за целите на анализа на вредата, е представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
С оглед на потенциално големия брой вносители, засегнати от процедурата, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере извадка от вносители в съответствие с член 17 от основния регламент.
(32)
Само трима вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
1.2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(33)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че са засегнати. Поради това въпросници бяха изпратени на включените в извадката износители/производители в САЩ, на включените в извадката производители от Съюза, на тримата оказали съдействие несвързани вносители в Съюза и на всички ползватели, за които беше известно, че са засегнати от разследването.
(34)
Получени бяха отговори от включените в извадката износители/производители от САЩ, включените в извадката производители от Съюза, двама несвързани вносители и четирима ползватели.
(35)
Комисията потърси и провери цялата информация, предоставена от заинтересованите страни, която сметна за необходима за окончателното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза.
(36)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Износители/производители в САЩ
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Илинойс;
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Илинойс;
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Айова;
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Айова;
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, Южна Дакота.
Несвързан търговец в САЩ
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Тексас.
Свързан търговец в Швейцария
-
Cargill International SA, Женева.
Производители в Съюза
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
BioWanze S.A., Wanze, Белгия;
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Германия;
-
Ensus, Yarm, Обединено кралство;
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Швеция;
-
Tereos BENP, Lillebonne, Франция.
Несвързани вносители в Съюза
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
Greenergy Fuels Limited, London, Обединено кралство.
Ползватели в Съюза
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Нидерландия.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(37)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(38)
Разглежданият продукт е биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), с произход от САЩ, класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97.
(39)
Биоетанолът може да се произвежда от различни селскостопански суровини, като например захарна тръстика, захарно цвекло, картофи, маниока и царевица. В САЩ се прави разграничение въз основа на различните видове суровини, както е посочено по-долу:
а)
конвенционално биогориво (произвеждано основно от царевична суровина и обикновено наричано „царевичен етанол“), определяно като възобновяемо гориво, което се получава от царевично нишесте и се произвежда от обекти, чието строителство е започнало след датата на приемане на Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act, EISA) (5), и което трябва в бъдеще да даде възможност за 20 % намаление в емисиите на парникови газове (ПГ) в сравнение с емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл на бензина и дизела;
б)
подобрено биогориво, което се определя като възобновяемо гориво, различно от добивания от царевично нишесте етанол, което се получава от възобновяема биомаса и емисиите му на ПГ за целия жизнен цикъл, определени по Закона за политиката по отношение на енергетиката (Energy Policy Act, EPA), са поне 50 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Това понятие включва „целулозни биогорива“, като биоетанол и „дизел от биомаса“. Списъкът с подобрени биогорива включва списъка с целулозни биогорива, дизел от биомаса и недиференцирани подобрени биогорива.
(40)
По-специално целулозното биогориво (6) се определя като възобновяемо гориво, което се добива от всякаква целулоза, хемицелулоза или лигнин, получаван от възобновяема биомаса, и чиито емисии на ПГ за целия жизнен цикъл, определени от администратора по EPA, са поне 60 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Целулозните биогорива включват целулозен биоетанол. Федералното правителство на САЩ оказва значителна подкрепа на изследвания и пилотни проекти за производство на подобрени биогорива и по-специално целулозен биоетанол, особено такъв, който се извлича от селскостопански и горскостопански отпадъци. Според длъжностни лица в САЩ и публично достъпните данни (7) производството на този вид биоетанол ще достигне приблизително 4 милиарда литра през 2014 г. и над 50 милиарда литра до 2021 г. Производството на целулозен биоетанол е било незначително през РП.
(41)
По време на разследвания период до момента основната суровина, използвана в САЩ, е била царевицата, а в Съюза - пшеницата.
(42)
Разследването показа, че биоетанолът в общия случай се продава чист на извършващи смесването предприятия/търговци (8), които го добавят най-вече към бензин за производство на смеси с високо съдържание на биоетанол, които се изнасят или продават на вътрешния пазар за по-нататъшно смесване и използване като гориво. Смесването не е много сложно действие и може да се извършва чрез влагане на продуктите в специални резервоари, като се добавят желаните проценти биоетанол и бензин.
(43)
За разпознаване на различните използвани по света видове биоетанол, биоетанолови смеси или примеси, етаноловите горивни смеси са обозначени с „E“ и номер, който съответства на обемния процент етанолово гориво в сместа. Например E85 означава 85 % безводен етанол и 15 % бензин. Смесите с ниско съдържание на етанол - от E5 до E25 - са известни и като газохол, макар че на международно равнище терминът „газохол“ най-често се използва за сместа E10. До 2011 г. смеси до E10 са използвани в над двадесет държави по света начело със САЩ, където почти всичкият продаван на дребно бензин през 2010 г. е смес с 10 % съдържание на биоетанол.
(44)
Разследването показа, че всички видове биоетанол се смятат за биогорива съгласно настоящата програма по Националния стандарт за възобновяеми горива (National Renewable Fuel Standard, RFS1), установена със Закона за енергийната политика от 2005 г., с който се изменя Законът за чистотата на въздуха (Clean Air Act), като се въвежда първият национален стандарт за възобновяеми горива. Конгресът на САЩ е натоварил Агенцията за опазване на околната среда на САЩ (Environmental Protection Agency, EPA) с отговорността да съгласува изготвянето и изпълнението на тази програма с Министерството на енергетиката и Министерството на земеделието на САЩ и със заинтересованите страни.
(45)
В резултат на енергийната си политика САЩ се превърнаха в най-големия световен производител на биоетанол, чието производство към 2005 г. е съставлявало 57,5 % от производството в света. През 2009 г. изискванията на EPA гарантираха да се произведат най-малко 11 милиарда американски галона възобновяеми горива, най-вече с оглед спазването на целите, заложени в Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act). Широкомащабното производството също така даде възможност на американските производители да изнасят биоетанол на други пазари, включително Съюза.
(46)
Според официални източници на информация, пазарни и публично достъпни данни (9) всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, а именно смеси на биоетанол с минерален бензин, както е обяснено в съображение 43 по-горе, които се произвеждат и продават в САЩ или се изнасят, спадат към биоетаноловите горива и са част от пакет законодателни актове относно енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и алтернативните горива в САЩ.
(47)
Установено бе, че въпреки възможните различия по отношение на използваните за производството суровини или производствения процес всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, обхванати в това разследване, имат еднакви или много сходни основни физически, химически и технически характеристики и се използват с една и съща цел. Евентуалните незначителни разлики в разглеждания продукт не променят основното му определение, характеристиките му или възприемането му от различните заинтересовани страни.
(48)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че определението на разглеждания продукт не е ясно, по-специално тъй като не позволява разграничаване на биоетанола, предназначен за използване като гориво, от този с друго предназначение. Според тях по тази причина разследването следва да обхване етанола с всякакви предназначения и от всякакви източници, включително синтетичния етанол, който се конкурира с биоетанола за промишлена употреба.
(49)
Друга заинтересована страна излезе с обратното твърдение - че разследването следва да обхване единствено биоетанола, предназначен за използване като гориво, т.е. да се изключи биоетанолът за промишлена употреба.
(50)
В тази връзка се обръща внимание, че разглежданият продукт следва да се определя най-вече въз основа на неговите основни физически, технически и химически характеристики, а не на предназначението или приложението му. Продукт, който има различни приложения, действително може да има еднакви или сходни основни характеристики независимо от по-нататъшната му употреба, като при някои обстоятелства може да се наложи задълбочаване на анализа за определяне на продукта и обхвата му предвид спецификата на отрасъла и пазара.
(51)
В този случай беше ясно, че целта на известието за откриване на процедурата не е синтетичният етанол да се включи в определението на продукта. Синтетичният етанол е с различни характеристики от тези на биоетанола и не отговаря на горните критерии, свързани с определението на разглеждания продукт. В това разследване не взе участие производител, чиято дейност е насочена към производството на този продукт. Следователно синтетичният етанол не може да бъде включен в определението на разглеждания продукт и е извън обсега на разследването. Обратно на направено от някои страни предложение посоченото уточнение не води до промяна на обхвата на разследването или на определението на разглеждания продукт и не се е отразило върху качеството на използваните данни.
(52)
Биоетанолът, предназначен за използване като гориво, и този с други приложения могат да имат сходни характеристики. При разследването обаче дъмпингът беше проучен по отношение на стопански субекти от САЩ, които произвеждат или смесват биоетанол, предназначен за употреба като гориво, а именно биоетанолът, който се използва в горивна смес. По същия начин разследването на производителите от Съюза беше насочено към биоетанола, предназначен за използването като гориво, а не за друга употреба. Поради тази причина биоетанолът, предназначен за употреба, различна от тази за гориво, следва да не попада в обхвата на това разследване.
(53)
Вносителите, които не възнамеряват да използват внесен от САЩ биоетанол, предназначен за използване като гориво, имат възможността да подадат декларация в съответствие с разпоредбите относно крайната употреба, установени в членове 291 - 300 от разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Съюза (10).
2.2. Сходен продукт
(54)
Установено беше, че основните физически, химически и технически характеристики на биоетанола, произвеждан от промишлеността на Съюза и продаван на пазара на Съюза, са сходни с тези на биоетанола, изнасян за Съюза от САЩ.
(55)
Както е описано в съображение 39 по-горе, биоетанолът може да се произвежда от различни суровини. Разследването обаче не показа използваната суровина да води до разлики в характеристиките на крайния продукт. Установено беше, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ, по-специално от царевица, и изнасян за Съюза, е взаимозаменяем с този, който се произвежда от пшеница и се продава в Съюза от производители от Съюза. Освен това няма съществени различия в употребата и възприятието на биоетанола от страна на стопанските субекти и ползвателите на пазара.
(56)
Поради това се потвърди, че произвежданият и продаван в Съюза биоетанол и разглежданият продукт, изнасян от САЩ, следва да се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(57)
Някои от включените в извадката производители от САЩ изказаха твърдението, че произвежданият и продаван на пазара на САЩ биоетанол не е сходен на разглеждания продукт, тъй като той не отговарял точно на определението на продукта в известието за откриване на процедурата. В действителност продаваните на пазара на САЩ видове биоетанол имат водно съдържание над прага от 0,3 % и отговарят по-скоро на стандарта в САЩ (ASTM), отколкото на EN 15376.
(58)
При разследването стана ясно обаче, че произвежданият за продажба на пазара в САЩ биоетанол като цяло има същите основни физически, химически и технически характеристики като тези на разглеждания продукт. В член 1, параграф 4 от основния регламент е определено, че сходният продукт не следва да е непременно еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт и може да бъде продукт, който, макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт. Такъв е случаят по отношение на продавания на пазара в САЩ биоетанол и изнасяния за Съюза биоетанол. Налице са прецеденти, при които дадени продукти са приети за сходни на разглеждания продукт въпреки някои разлики (11).
(59)
Поради това беше решено да се преразгледа предварителната констатация и да се счита, че продаваният на пазара в САЩ биоетанол по стандарт ASTM е сходен на разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(60)
Както е обяснено в съображения 6- 16 по-горе, с оглед на разследване на възможното наличие на дъмпинг в разследването бяха обхванати, от една страна, производителите на биоетанол и, от друга, търговците/извършващите смесване предприятия, които изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент налагащият митото регламент определя митото за всеки отделен доставчик, а ако това е практически неприложимо, съответно митото за засегнатата държава доставчик.
(62)
Някои производители твърдяха, че е възможно да се определят и проследят продуктите им при продажби на американски стопански субекти за износ, особено за Съюза. Те се позоваха на процедурата по сертифициране, предвидена в RED, но поясниха, че не могат да направят връзката между своите продажби на пазарите в САЩ и осъществявания от други стопански субекти износ за ЕС. Както е посочено в съображения 12 по-горе и 63 по-долу, тези производители не са знаели равнището на експортните цени за Съюза.
(63)
В настоящия случай беше установено, че структурата на промишлеността, свързана с биоетанола, както и начинът, по който разглежданият продукт се произвежда и продава на американския пазар и се изнася за Съюза, правят практически неприложимо установяването на индивидуални дъмпингови маржове за американските производители. По-конкретно включените в извадката за САЩ производители не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза и разследваните търговци/извършващи смесване предприятия са го доставяли от различни производители и са го смесвали и продавали по-специално за износ за Съюза, т.е. обратно на изказани твърдения на гореспоменатите страни е невъзможно да се проследят поотделно всички покупки и да се съпоставят нормалните стойности спрямо съответните експортни цени и е невъзможно да се установи производителят в момента на износа за Съюза. С други думи всяка пратка за ЕС съдържа биоетанол, произведен от различни американски производители в САЩ, а не единствено от включените в извадката за САЩ. Освен това разследването показа също, че цените на включените в извадката за САЩ производители, фактурирани за американските им клиенти в САЩ, не съответстват на реално платената/дължимата цена за разглеждания продукт при износа му за Съюза.
(64)
Поради тази причина се счита, че следва да се определи дъмпингов марж за цялата държава.
3.2. Нормална стойност
(65)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на разглеждания продукт от страна на двамата съдействащи търговци/извършващи смесване предприятия на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза през РП.
(66)
Като се има предвид, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са осъществени в достатъчен обем, нормалната стойност беше определена въз основа на платената/дължимата цена на двамата гореспоменати търговци/извършващи смесване предприятия от страна на независими клиенти в САЩ при обичайни търговски условия.
3.3. Експортна цена
(67)
Оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия представиха данни, които дадоха възможност експортната цена да бъде определена въз основа на цените им, които са реално платени/дължими в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. В случай на сделки, при които износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
По отношение на продажбите, осъществени чрез свързан търговец с местоположение в Швейцария, разходите по продажбите, общите и административните разходи, както и печалбата не са приспаднати от експортната цена, тъй като не са сметнати за разходи, извършени между вноса и препродажбата в Съюза. Разследването показа, че основната дейност на свързания търговец е включвала, от една страна, управление на паричните средства на търговското звено, извършващо дейности във връзка със захарта, към което са били и биогоривата, и, от друга, хеджинг на свързаните със селското стопанство рискове чрез сключване на договори за деривативни продукти както без посредници, така и на организираните финансови пазари.
(69)
Някои американски производители твърдяха също, че обичайната практика на институциите е като експортна цена за изчисляване на дъмпинга да използват продажната цена на износителя за първия независим клиент. В този случай тази цена би била продажната цена на американските производители към несвързаните американски търговци/извършващи смесване предприятия. Както е посочено в съображения 62 и 63 по-горе обаче никой от американските производители на биоетанол не е осъществил износ на разглеждания продукт за Съюза. Поради тази причина тяхната цена на вътрешния пазар не може да бъде използвана, тъй като не е платена или дължима експортна цена на разглеждания продукт в Съюза. Следователно твърдението им не може да се приеме.
3.4. Сравнение
(70)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове от продукта, установена за оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия беше направено въз основа на цена франко завода, като в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че данните за продажбите на вътрешния пазар не са представителни. Поради липса на данни за всички продажби на вътрешния пазар, предоставени от търговеца/извършващите смесване предприятия, изчислението се основава единствено на данните от въпросниците и проверките на място в обектите.
(71)
Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че изчислението на продажната цена на вътрешния пазар следва да бъде въз основа на данните от спот пазара на NYMEX. Комисията смята, че потвърдените данни от двамата търговци/извършващи смесване предприятия са по-надеждни.
(72)
За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и допълнителните разходи.
(73)
Особеността при разглеждания продукт и сходния продукт е, че търговците/извършващите смесване предприятия са получили субсидия през РП основно под формата на акцизни кредити върху продажбите на смеси с биоетанол. При използвания за установяване на нормалната стойност и експортната цена метод в пълна степен се вземат предвид реалните продажни цени, цените на вътрешния пазар и експортните цени на посочените търговци/извършващи смесване предприятия. Поради тази причина при сравнението между продажбите, осъществени от търговци/извършващи смесване предприятия на американския пазар и експортните цени на търговци/извършващи смесване предприятия за Съюза с цел определяне равнището на дъмпинга за разглеждания продукт се предотвратява евентуалното въздействие, което субсидирането би могло да е оказало, тъй като то влияе в еднаква степен както на продажбите на вътрешния пазар, така и на експортните продажби през РП. Един търговец/извършващо смесване предприятие изказа твърдението, че не е получил субсидия за продажбите си на вътрешния пазар, без обаче да го подкрепи с доказателства. Също така твърдението трудно може да се докаже въз основа на предоставената от американските органи информация относно използването на субсидията.
3.5. Дъмпинг
(74)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на това сравнение беше установено, че съдействащите несвързани търговци/извършващи смесване предприятия са извършвали дъмпинг.
(75)
Среднопретегленият дъмпингов марж от 9,5 % беше установен въз основа на обобщените данни на съдействащите търговци/извършващи смесване предприятия и представлява среднопретегленият дъмпингов марж за САЩ.
(76)
Някои от включените в извадката американски производители твърдяха, че в случай на налагане на окончателни антидъмпингови мерки те очакват да запазят индивидуалната си митническа ставка. С оглед на гореизложеното в съображения 6-16 и аргументите в съображения 60-64 твърдението не може да бъде прието, понеже при разследването се потвърди, че тези стопански субекти не са осъществили износ за Съюза през РП, т.е. не е могло да се проследят продуктите им при износа за Съюза и в общия случай те не са знаели кога е осъществен той и каква цена е платена/дължима на вносителите от Съюза, поради което за тези производители не могат да определят надеждно експортна цена и дъмпингов марж.
(77)
Някои производители поискаха допълнителна информация за изчислението на дъмпинга, установен за двамата оказващи съдействие търговци/извършващи смесване предприятия. Следва да се вземе предвид обаче, че, от една страна, поисканата информация съдържа поверителна бизнес информация, поради което не може да се оповестява на страни, различни от засегнатата, от друга страна, обичайната практика на институциите е да се оповести на всички страни общият метод, прилаган за определяне на дъмпинга, при който не са използвани индивидуални данни за изчисленията. Този метод е описан в изпратения до всички страни общ документ във връзка с оповестяването.
4. ВРЕДА
4.1. Производство и промишленост на Съюза
(78)
Производството на Съюза беше установено въз основа на предоставения при разследването от жалбоподателя доклад за положението на пазара. Общото производство на Съюза на сходния продукт, посочено в този доклад, беше сравнено с информацията, представена от 17-те оказващи съдействие производители от Съюза. При това сравнение беше установена малка разлика от около 5 %. Това се дължи на факта, че някои относително малки несъдействащи производители от Съюза не представиха информация за производството си. Въз основа на това е изчислено, че общото производство на Съюза е било 3,42 милиона тона през РП. Производителите от Съюза съставляват общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Потребление в Съюза
(79)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на общото производство на промишлеността на Съюза, към което се добавя обемът на вноса от трети държави, установен въз основа на най-добрите налични статистически данни, а се отчисляват промените в стоковите наличности и износът на промишлеността на Съюза според данните, докладвани от промишлеността на Съюза. Някои страни твърдяха, че статистическите данни, използвани за определяне на потреблението, са непълни, понеже не са взети предвид значителни обеми на внос на биоетанол от други трети държави, особено през РП. Изтъкнато беше и твърдението, че обемът на вноса от САЩ е завишен от Комисията и следователно данните за потреблението и пазарния дял не са надеждни.
(80)
Тези твърдения бяха анализирани и съпоставени с наличната информация. По отношение на вноса от други държави страните не представиха доказателства за обемите на вноса на разглеждания продукт. Въпреки това вносът от други държави беше взет под внимание при изчислението на вноса. По отношение на обема на вноса от САЩ беше открита техническа грешка в изчислението на вноса от САЩ през РП. Поради това обемът на вноса беше повторно разгледан и коригиран, където беше сметнато за необходимо. Въпреки това горепосоченото няма отражение върху заключенията от оценката за вредата и причинно-следствената връзка.
(81)
По отношение на вноса на разглеждания продукт следва да се подчертае, че за този продукт не съществуват отделни митнически кодове съгласно Комбинирана номенклатура. Освен това кодовете по Комбинираната номенклатура, по които може да се декларира разглежданият продукт пред митническите органи, включват и други продукти.
(82)
При вноса на смеси на биоетанол от проверените отговори на въпросниците на несвързаните вносители става ясно, че по-големият обем на вноса е деклариран пред митническите органи с код по ТАРИК 3824909799. Обемът на вноса обаче не може да бъде получен пряко от Евростат, понеже посоченият код по ТАРИК включва различни химически продукти освен разглеждания продукт.
(83)
По отношение на вноса, деклариран по кодове от Комбинираната номенклатура 2207 10 00 и 2207 20 00, беше невъзможно да се разграничи разглежданият продукт от другите продукти, нямащи отношение към разследването, поради липса на достатъчно информация за внесения продукт.
(84)
Поради това при липсата на пълни данни за вноса, които да са налични в Евростат, беше решено да се прибегне до други източници на информация с цел установяване на вноса на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(85)
С цел получаване на най-добра оценка на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ беше сметнато, че статистическите данни, предоставени от американската Комисия за международната търговия (ITC), представляват най-надеждната база. Отчетените обеми на износа съответстват на американските митнически кодове 22071060 и 22072000.
(86)
Беше използван обоснован подход за оценка на тези обеми на внос и при определянето на вноса от САЩ за пазара на Съюза бяха взети предвид всички количества, докладвани от Комисията за международната търговия на САЩ.
(87)
Оценката по отношение на вноса в Съюза с произход от Бразилия е направена въз основа на следните източници на информация: докладите за вноса в Обединеното кралство, публикувани от Агенцията за възобновяеми горива на Обединеното кралство; извлечения от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция, Финландия, както и от Евростат. За Нидерландия, Швеция и Финландия обемът на вноса е изчислен по вносители и износители, както и по описание на продукта, когато тези данни са налични. За оценката на този внос беше приложен консервативен подход. Всички докладвани количества бяха взети предвид при изчисляването на вноса.
(88)
Най-накрая, бяха използвани и данни на Евростат за изчисление на остатъчния внос в Съюза за държавите-членки, различни от посочените в съображение 87 по-горе. Беше направена корекция на обемите на вноса въз основа на процента на биоетанол, използван като гориво в Съюза. Източникът на посочената корекция може да бъде открит в жалбата. Посоченият процент беше получен от годишния баланс за етиловия алкохол, публикуван от Европейската комисия (12). Процентът на използвания за гориво биоетанол в Съюза е бил 54 % през 2008 г., 66 % през 2009 г. и 68 % през 2010 г. По отношение на РП с оглед изчисление на съответния осъществен внос през РП е използван процентът за 2010 г.
(89)
За изчисление на вноса с друг произход използваните източници на информация са данните от Евростат и извлеченията от бази данни за митническия внос, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Същият метод е взаимстван и за установяване на вноса от Бразилия.
(90)
По отношение на изчислението на средната единична CIF цена на вноса от САЩ и Бразилия източникът на информацията са извлеченията от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Относно САЩ са използвани и данни от проверения въпросник на един несвързан вносител. За САЩ средните CIF цени за 2008 г. и 2009 г. бяха изчислени въз основа на средната отчетена от Комисията за международната търговия на САЩ цена за посочените години в съпоставка със средната единична CIF цена, получена за 2010 г.
(91)
Промените в стоковите наличности бяха установени въз основа на предоставената от жалбоподателя информация за промишлеността на Съюза.
(92)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза е следното:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо производство на Съюза (тонове) (А)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Общ внос от трети държави, включително засегнатата държава (тонове) (Б)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Общ износ от промишлеността на Съюза за държави извън ЕС (тонове) (В)
26 263
41 023
53 085
59 633
Промени в складовите наличности (13) (тонове) (В)
0
4 730
-8 415
-5 458
Потребление на Съюза (тонове)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Индекс: 2008 г. = 100
100
115
121
129
Източник:
(А) доклад за положението на пазара; (Б) Евростат, Комисията за международната търговия на САЩ, Агенцията за възобновяемите горива на Обединеното кралство и митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия; (В) жалбата, отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и информация за промишлеността на Съюза, представена в жалбата.
(93)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило значително, а именно с 29 %. Увеличението на потреблението е било стимулирано от прилагането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED) в държавите-членки, въвели цели за растежа на потреблението на енергията от възобновяеми източници.
4.3. Внос в Съюза от засегнатата държава
4.3.1. Обем, пазарен дял и цена на вноса от засегнатата държава
(94)
По отношение на обема, пазарния дял и цената се наблюдават следните тенденции за вноса в Съюза от САЩ през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от САЩ (в тонове) (А)
63 406
53 332
348 868
686 185
Индекс: 2008 г. = 100
100
84
550
1 082
Пазарен дял (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
73
454
837
Средна цена в EUR/тон (Б)
590,6
552,5
542,5
626,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
94
92
106
Източник:
(А) обем на износа, деклариран от Комисията за международната търговия на САЩ; (Б) митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия и проверени отговори на въпросника, предоставени от несвързани вносители.
(95)
Обемът на вноса от САЩ се е увеличил значително през разглеждания период - от 63 406 тона на 686 185 тона. Същата тенденция се наблюдава и за пазарния дял на износителите за Съюза от САЩ - от 1,9 % на 15,7 % за този период.
(96)
Макар че средните цени на вноса от САЩ са се увеличили с 6 % през разглеждания период, цените на износителите от САЩ неотменно остават по-ниски от средните цени на производителите от Съюза, както е обяснено в съображение 117 по-долу. Това системно подбиване на цените от страна на износителите от САЩ е в основата на значителния ръст на постигнатия от тях пазарен дял през разглеждания период.
4.3.2. Подбиване на цените чрез вноса от засегнатата държава
(97)
С цел анализ на подбиването на цените през РП среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта, фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнището на цена франко завод, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на износителите от САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF. За да се позволи обективно сравнение на цените, към американските цени са направени целесъобразните корекции, за да се вземат предвид съществуващите мита и разходите след вноса.
(98)
Резултатът от това сравнение, изразен като процент от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период, показва трайно подбиване на цените средно със 5,6 %. Това подбиване на цените сочи за ценови натиск, упражняван от вноса от засегнатата държава върху пазара на Съюза, по-специално през РП.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Предварителни забележки
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели за определяне състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(100)
Анализът на вредата по отношение на макроикономическите данни като производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, запаси, заетост, производителност и размер на дъмпинговия марж се основава на данните за промишлеността на Съюза като цяло, предоставени от ePURE.
(101)
Анализът на вредата по отношение на микроикономическите данни като цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения и запаси се основава на данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза чрез проверените отговори на въпросника.
(102)
Биоетаноловата промишленост е все още в начален етап на развитие в Съюза. В последно време дружествата са инвестирали в нови или в разширяването на съществуващи производствени съоръжения, за да се обезпечи нарастващото търсене в Съюза. Започването на производство от нови производители през разглеждания период е довело до положителни тенденции при показатели като производство, производствен капацитет, обем на продажбите и заетост.
(103)
Разследването показа също, че за да се достигнат нормални равнища на производство в този вид промишленост, е необходимо известно време - между две и три години от началото.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
157
Производствен капацитет (тонове)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Индекс: 2008 г. = 100
100
116
136
137
Оползотворяване на капацитета
63
70
70
72
Индекс: 2008 г. = 100
100
112
112
114
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(104)
В резултат на RED производството на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период - с приблизително 57 %. В периода от 2008 г. до 2010 г. производството на Съюза е нараснало с 36 %, но след това темпът на растеж рязко се забавя и намалява до 3,5 % през РП спрямо 2010 г.
(105)
Производственият капацитет също се е увеличил с 37 % през разглеждания период, следвайки модел, сходен с този на производството.
(106)
Оползотворяването на капацитета през разглеждания период се подобрява с 14 %: ръст, постигнат в началото на разглеждания период. Като се има предвид, че някои производители от Съюза са били в началния си етап през 2009 г., се е предвиждало оползотворяването на капацитета да се подобри по-късно, поради факта че на такива производители са им необходими между две до три години от началото на дейността за достигане на нормални равнища на производство, както е обяснено в съображение 103 по-горе. Случаят обаче не е такъв.
(107)
При разследването се потвърди, че няколко дружества в ЕС са започнали производствена дейност в началото или по време на разглеждания период заради очакваното публикуване на RED. Това е довело до положителни тенденции, по-специално по отношение на факторите за вредата, най-вече в периода до 2010 г. Положението на пазара на Съюза обаче се променя, което съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос от САЩ през 2010 г., и очакваният растеж на дейността през РП не се превръща в реалност.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (тонове)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
159
Пазарен дял
60,2
68,3
76,2
74,0
Индекс: 2008 г. = 100
100
113
126
122
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(108)
Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се увеличили със съответно 59 % и 13,8 процентни пункта през разглеждания период. Обемът на продажбите е нараствал постоянно между 2008 г. и 2010 г. Между 2010 г. и РП обаче обемът на продажбите изостава от потреблението, което регистрира ръст от 6,8 % през същия период.
(109)
По сходен начин пазарният дял на промишлеността на Съюза е нараствал до 2010 г., но през РП се свива. В периода между 2010 г. и РП, докато вносът от САЩ почти удвоява своя пазарен дял, като се увеличава със 7,2 процентни пункта, промишлеността на Съюза регистрира спад от 2,2 процентни пункта.
4.4.4. Растеж
(110)
Потреблението на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Макар че обемът на продажбите и пазарният дял също са се увеличили през този период, промишлеността на Съюза не е извлякла пълна полза от това нарастване на потреблението, особено от 2010 г. нататък. От 2010 г. до РП нарастването на обема на продажбите, осъществявани от промишлеността на Съюза, забавя темп и пазарният дял намалява спрямо предходните години.
(111)
Някои заинтересовани страни заявиха, че моделът на растеж, видим от определени показатели през разглеждания период, не отразява състоянието на промишленост, на която е била нанесена вреда. Както обаче е обяснено по-горе, разследването показа, че забавянето на растежа на промишлеността на Съюза през 2010 г. и през РП съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ.
4.4.5. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
2 331
2 419
2 523
2 552
Индекс: 2008 г. = 100
100
104
108
109
Производителност
(единица/служител)
924
1 157
1 298
1 328
Индекс: 2008 г. = 100
100
125
141
144
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(112)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период. Тя е нараснала по-конкретно с 8 % от 2008 г. до 2010 г., а през РП ръстът е незначителен от само 1 %. Това съответства на тенденциите, свързани с капацитета и производството в Съюза.
(113)
Производителността на работната сила в промишлеността на Съюза беше измерена като продукция на заето лице за една година. Тя се е увеличила значително през разглеждания период - с 44 %, което е свързано с придобиването на знания и умения и повишението на ефективността по време на началната фаза и след това.
4.4.6. Размер на действителния дъмпингов марж
(114)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава, въздействието върху промишлеността на Съюза на установените през РП дъмпингови маржове не може да се смята за незначително.
4.4.7. Възстановяване от последиците от предишен дъмпинг
(115)
Този въпрос не е актуален в случая поради отсъствието на последици от предишен дъмпинг.
4.4.8. Средни единични цени на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Индекс: 2008 г. = 100
100
90
94
109
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(116)
През разглеждания период цените на промишлеността на Съюза като цяло са се увеличили с 9 %. Спрямо 2008 г. те се понижават през 2009 г., но след това регистрират устойчив ръст до края на РП. При разследването стана ясно обаче, че покачването на цените е недостатъчно, за да се покрият разходите на промишлеността на Съюза. Разликата между продажните цени и разходите се е увеличила особено през РП. Това положение съвпада с по-големия дъмпингов внос на ниски цени от САЩ на пазара на Съюза.
(117)
При разследването стана ясно, че цените на промишлеността на Съюза са се задържали по-високи (с до 23 %) през разглеждания период от тези на дъмпинговия внос от САЩ.
4.4.9. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба преди облагане (в EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Рентабилност на продажбите на Съюза (% на нетните продажби)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
3
-49
-84
Паричен поток (в евро)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Паричен поток в % от продажбите в Съюза към несвързани страни
-0,9
8,7
8,2
4,4
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
980
930
494
Инвестиции (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Индекс: 2008 г. = 100
100
26
12
7
Възвръщаемост на инвестициите
-10
2
-88
- 357
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена както в абсолютни стойности (нетна печалба преди облагане), така и чрез изразяване на нетната печалба или загуба преди облагане с данъци като процент от оборота от продажби на сходния продукт. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през разглеждания период с изключение на 2009 г., когато дружествата в извадката са успели да реализират печалба.
(119)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала подобен ход, изоставайки значително под равнищата, необходими за оцеляването на промишлеността на Съюза.
(120)
Паричният поток е отрицателен през 2008 г. и се подобрява през 2009 г. и 2010 г. През РП обаче паричният поток отново започва да се влошава поради задълбочаващата се неспособност на промишлеността на Съюза да самофинансира дейността си.
(121)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие, както ясно показва спадът на инвестициите с 93 % през този период.
4.4.10. Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Възнаграждения (в EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Средни разходи за труд на служител (в EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Индекс: 2008 г. = 100
100
107
117
132
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(122)
Възнагражденията са се увеличили с 32 % през разглеждания период, което отразява увеличената производителност на служителите.
4.4.11. Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
34 585
24 022
38 649
31 408
Индекс: 2008 г. = 100
100
69
112
91
Складови наличности спрямо производството (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(123)
Равнищата на складовите наличности леко са намалели през разглеждания период.
4.5. Заключение относно вредата
(124)
Разследването показа, че бумът на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза е регистриран през 2010 г. и по-специално през РП. През този период някои от свързаните с икономическото състояние на промишлеността на Съюза показатели за вредата са се подобрили, но растежът е изоставал от увеличението на потреблението през разглеждания период и подобрението не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да развива дейността си.
(125)
Както е обичайно за нови, разрастващи се дейности, определени показатели, като обем на продажбите, производство и оползотворяване на капацитета са показали положителни тенденции през разглеждания период. Това се обяснява с обстоятелството, че през този период на пазара са навлезли нови производители от Съюза. Въпреки това разследването показа, че състоянието на пазара на Съюза от 2010 г. нататък, когато настъпва внезапното увеличение на вноса на ниски цени, не е позволило на производителите от Съюза да достигнат достатъчно равнище на дейността и цените, за да се развиват и да поддържат важните инвестиции, направени през разглеждания период.
(126)
Беше установено, че вносът на ниски цени постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Равнището на цените не е позволявало на тази промишленост да покрива разходите си и да реализира необходимите за развитието на дейността парични потоци и печалби.
(127)
В действителност показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са се влошили или са останали далеч под нормалното равнище. Това сериозно е засегнало способността на промишлеността на Съюза за привличане на капитал и за по-нататъшни инвестиции в дейностите ѝ.
(128)
С оглед на гореизложеното беше сметнато, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(129)
В съответствие с член 3, параграфи 5 и 6 от основния антидъмпингов регламент беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от засегнатата страна е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Бяха проучени и фактори, различни от дъмпинговия внос, за които е известно, че също са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда от тези други фактори не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(130)
Както беше споменато по-горе, потреблението на Съюза значително е нараснало през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Дъмпинговият внос от засегнатата страна обаче значително е повишил обема си: от 1,9 % дял от пазара на Съюза в началото на периода до 15,7 % през РП. Това явно е оказало натиск върху промишлеността на Съюза, особено от 2010 г. нататък до края на РП, когато този внос се е увеличил повече от два пъти. От 2010 г. нататък и по-специално през РП на пазара на Съюза са се наблюдавали големи обеми на внос на ниски цени от САЩ, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Това положение е възпрепятствало очакваното развитие на промишлеността през РП.
(131)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило именно от 2010 г. до РП, което съвпада с удвояването на вноса от САЩ. Както е обяснено по-горе в съображения 102 и 107, обстоятелството, че през разглеждания период много производители от Съюза са започнали да навлизат на пазара, е довело до положителни тенденции при определени фактори за вредата, като производството и обема на продажбите. Промишлеността на Съюза обаче е изгубила пазарен дял през РП спрямо 2010 г., а в същото време на пазара на Съюза се е наблюдавал най-големият ръст на дъмпингов внос от САЩ. Подбиването на цените и ценовият натиск са довели до влошаване на общото финансово състояние на промишлеността на Съюза и по-специално на рентабилността ѝ.
(132)
Следователно дъмпинговият внос на ниски цени значително е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(133)
Следните известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причиняват вреда на промишлеността на Съюза, бяха оценени, за да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се отдава на дъмпинговия внос: внос от други държави, равнище на износа на промишлеността на Съюза, влиянието на икономическата криза и други фактори, като колебания в цените на суровините, промяна на търсенето и предполагаеми вътрешни проблеми на дружествата в промишлеността на Съюза.
5.3.1. Внос от други държави (Бразилия)
(134)
Според наличната информация през разглеждания период не е имало друга държава освен Бразилия, която да е изнасяла разглеждания продукт за Съюза в значителни количества. Що се отнася до цените на вноса от Бразилия те са останали значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Вносът от Бразилия обаче е регистрирал очевидна низходяща тенденция по отношение на обема (-81 %) и пазарния дял (-25,8) през разглеждания период. Следователно, тъй като обемите на вноса са намалели до толкова ниски равнища през РП, не може да се смята, че са прекъснали причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от САЩ и вредата за промишлеността на Съюза през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем внос с произход от Бразилия (тонове)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Индекс: 2008 г. = 100
100
86
39
19
Пазарен дял на вноса от Бразилия (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Средна единична цена CIF
(EUR /тон внос)
560,8
496,2
580,8
622,4
Индекс: 2008 г. = 100
100
88
104
111
Източник:
Евростат, Агенцията за възобновяема енергия на Обединеното кралство, митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия, и жалбата.
(135)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че вносът от Бразилия е останал над равнището de minimis през целия разглеждан период, както и че е осъществен на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Освен това те изтъкнаха аргумента, че вносът от САЩ е заел само пазарния дял, освободен от бразилския внос. Твърдението им беше, че следователно вносът от САЩ не може да се приеме като причината за съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(136)
Както е обяснено по-горе, вносът от Бразилия значително е намалял през разглеждания период. Пазарният му дял е спаднал от 30,3 % на 4,5 % по време на значителен ръст на потреблението. Предвид равнището на цените на бразилските износители на пазара на Съюза не може да се изключи присъствието на бразилски биоетанол да е допринесло в известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Смята се обаче, че през РП този внос е намалял до такова равнище, че не може да бъде смятан за основна причина за тази вреда. Действително в периода между 2010 г. и РП, докато вносът от Бразилия е намалял с около 200 000 тона, дъмпинговият внос от САЩ е нараснал с над 330 000 тона. Поради това се смята, че наличието на бразилски биоетанол на пазара на Съюза, и по-специално през РП, явно не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос САЩ и вредата за промишлеността на Съюза.
5.3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите от износ (тонове)
26 263
41 023
53 085
59 633
Източник:
жалба и отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(137)
При разследването стана ясно, че през РП промишлеността на Съюза е изнесла малки обеми биоетанол на цени, много по-високи от тези на пазара на Съюза. Това доведе до заключението, че износът не е фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от засегнатата държава.
5.3.3. Въздействието на икономическата криза
(138)
Не беше установено икономическата криза да е оказала отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Потреблението на биоетанол в Съюза е отбелязало най-големия си ръст през 2009 г. - годината, общоприета за най-лошата от икономическата криза. През същия период производството и продажбите на производителите от Съюза също са се увеличили.
(139)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че икономическата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от засегнатата държава и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.4. Други фактори
(140)
Заинтересованите страни споменаха и други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка, например колебания в цените на суровините, по-ниско от очакваното развитие на търсенето, регулаторна рамка в Съюза, за която се твърди, че е неблагоприятна за производителите от Съюза, както и някои предполагаеми вътрешни проблеми на производителите от Съюза.
(141)
По отношение на колебанията в цените на суровините както за цените на царевицата, така и за тези на пшеницата беше установено, че са били променливи през разглеждания период. Разследването показа обаче, че повечето производители хеджират този риск чрез специфичен механизъм на ценообразуване с доставчиците си или чрез финансовите пазари. Следователно дори цените на суровините да са варирали, особено през периода 2008-2010 г., когато цената на царевицата е била по-ниска от тази на пшеницата, цените на суровините през втората половина от РП в общи линии са били еднакви. Това сочи, че евентуалните разлики в цените са сведени до минимум и не са дълготрайни.
(142)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че прилагането на RED в държавите-членки е било твърде бавно и че потреблението е изоставало спрямо установените от тази директива цели. Дори ако първоначалните цели да не са били изпълнени напълно в рамките на разглеждания период, обстоятелството, че потреблението през този период е нараснало значително, а именно с 29,2 %, е положителен фактор, който не може да бъде пренебрегнат в анализа. При всички случаи бавното прилагане на RED не може да оправдае наличието на пазара на Съюза на големи обеми от дъмпингов внос на ниски цени, който подбива цените на промишлеността на Съюза и ѝ нанася вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(143)
Заинтересованите страни изтъкнаха и аргумента, че промишлеността на Съюза не е била в състояние самостоятелно да обезпечи търсенето в Съюза поради регулаторната несигурност, както и че системата за сертификация е твърде бавна, с което възпрепятства реализирането на ползите за сертифицираните производители от Съюза. Накрая, някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че наличието на вътрешни проблеми при много производители от Съюза през разглеждания период обяснява вредата, която са понесли. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства и при разследването не се потвърди, че са обосновани. Въпреки това следва да се отбележи, че разследването показа, че предполагаемото ниско равнище на производството на Съюза се дължи най-вече на ниското ниво на продажните цени на пазара на Съюза, което е до значителна степен в резултат на голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ, подбиващ цените на производителите от Съюза, по-специално през РП. Производителите от ЕС изглежда не са имали друг избор освен да преустановят производствата си, тъй като цените не са били достатъчни, за да покрият дори разходите за суровини, по-специално през РП.
(144)
По тези причини се прави заключението, че споменатите по-горе фактори не биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
(145)
Накрая страните споменават факта, че значителен обем от вноса е деклариран в позиция по КН 3824, по която има ниска митническа ставка. След края на РП размерът на съответната митническа ставка е повишен. Те смятат, че вредата е нанесена от ниската митническа ставка, а не от дъмпинг. В това отношение е достатъчно да се спомене, че митническите ставки могат да се изменят във всеки момент и следователно не поставят под въпрос наличието на вреда през разследвания период.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Горният анализ показа, че е бил налице значителен ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатата държава през разглеждания период. Освен това беше установено, че цените на този внос са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(147)
Това увеличение на обема и пазарния дял на вноса на ниски цени от засегнатата държава е съвпаднало с цялостно, продължително нарастване на потреблението в Съюза през разглеждания период, както и с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Износителите от засегнатата държава са успели да увеличат пазарния си дял чрез системно подбиване на цените на промишлеността на Съюза. В същото време промишлеността на Съюза не е успявала да достигне устойчиви положителни равнища на рентабилност въпреки разрастването на дейността ѝ.
(148)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата държава и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно беше откроено и разграничено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от нанасящите вреда последици на дъмпинговия внос, беше направено заключението, че дъмпинговият внос от САЩ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали въпреки заключението за наличие на причиняващ вреда дъмпингов внос от засегнатата държава не съществуват убедителни аргументи да се направи заключение, че прилагането на антидъмпингови мерки в случая не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на оценка на всички отделни интереси, които са засегнати, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите и ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(151)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия от САЩ. При отсъствието на мерки за отстраняване на последиците от този внос, изразяващи се в нарушаване на търговията, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.
(152)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за ефективна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи цените на промишлеността на Съюза да покрият производствените ѝ разходи. Може да се очаква също, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите и така да си възвърне пазарния дял, изгубен поради наличието на дъмпингов внос. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху финансовото ѝ състояние и нейната рентабилност.
(153)
По тези съображения е направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ не би било в разрез с интереса на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносителите
(154)
Две дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за несвързани вносители в Съюза. В обектите на тези оказващи съдействие вносители бяха извършени проверки на място. И при двете дружества, които бяха посетени, дейността с биоетанол съставлява само малка част от общия им оборот (по-малко от 5 %). Освен това и двете са посочили, че биха могли да прехвърлят евентуалните увеличения на цените върху своите клиенти - ползвателите.
(155)
Въз основа на наличната информация беше направено заключението, че налагането на мерки не би оказало значително отрицателно въздействие върху вносителите.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Четири дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за ползвателите в Съюза. Проверки на място бяха проведени в обектите на едно от тях.
(157)
При посетеното дружество дейността с биоетанол съставлява малка част от оборота - по-малко от 5 %. Дружеството е направило оценка на въздействието по отношение на сместа E5 и е изчислило, че мито от 100 EUR/m3 ще доведе до увеличение с 0,005 EUR/литър за крайния потребител.
(158)
Що се отнася до останалите трима ползватели, въз основа на данните, съдържащи се в предоставените от тях отговори на въпросника, става ясно, че въздействието също би било ограничено. При едно от дружествата купуваните от засегнатата държава обеми са доста ограничени и налагането на антидъмпингово мито би имало само минимално отражение върху рентабилността му.
(159)
Останалите двама оказващи съдействие ползватели са свързани и са заявили, че последиците от налагането на антидъмпингови мита могат да се прехвърлят върху клиентите им. Те уточняват също, че имат достатъчно голям избор от източници на доставки и не зависят от вноса от САЩ.
(160)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Съюза няма достатъчно капацитет, който да отговори на цялото търсене, както и че Съюзът ще се нуждае от внос, за да се подсигури с необходимия биоетанол. Потвърдените данни за капацитета показват наличие на незает капацитет в Съюза, по-специално с оглед на ниското равнище на продажните цени. Вследствие от това производителите от Съюза биха могли да увеличат производството си, за да задоволят нарастващото търсене, особено след като на пазара бъдат премахнати нарушенията на търговията. Освен това се очаква изграждане и пускане в експлоатация на нови производствени обекти в близкото бъдеще, което ще намали предполагаемия риск от недостиг на продукта в Съюза.
(161)
С оглед на изложеното по-горе е направено заключението, че въвеждането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол от САЩ не би оказало значително отрицателно въздействие върху ползвателите в Съюза.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(162)
Предвид изложеното по-горе е направено заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма убедителни аргументи срещу налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол с произход от САЩ.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Степен на отстраняване на вредата
(163)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(164)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(165)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(166)
В случая, предвид направените по-конкретно в съображения 102 и 103 констатации, се приема, че целевата печалба за промишлеността на Съюза следва да се основава на реализираната печалба, когато вносът от САЩ е бил незначителен, т.е. средният марж на печалбата преди облагане с данъци на един от включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. и 2009 г., който към онзи момент вече е осъществявал дейността си от известно време. Поради това се смята, че марж на печалбата в размер на 6,8 % от оборота е обоснован и би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на причиняващия вреда дъмпинг.
(167)
На тази основа беше изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Тази цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(168)
След това беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в САЩ, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
7.2. Форма и размер на митата
(169)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговият марж и маржът на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на установените дъмпингови маржове.
(170)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателно мито
Дъмпингов марж за цялата държава (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Предвид факта, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси с обемно съдържание на биоетанол над 10 % (v/v), като това ще се извършва пропорционално на съдържанието им на биоетанол, за ефективното прилагане на мярката от митническите органи на държавите-членки се счита за уместно митото да се определи като фиксирана сума въз основа на чистото съдържание на биоетанол.
(172)
Ставката на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на констатациите от разследването. Следователно тя отразява положението по време на това разследване. Това мито за цялата държава, приложимо спрямо всички дружества, се прилага върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
(173)
Въпреки първоначалното намерение срокът на мерките да бъде ограничен до 3 години предвид предполагаемото динамично развитие на пазара във връзка с разглеждания продукт, този въпрос беше преразгледан, след като бяха получени коментарите на заинтересованите страни. Жалбоподателите, по-конкретно, изказаха твърдението, че на този етап би било прекалено рано да се допусне, че пазарните модели ще претърпят коренна промяна, тъй като преминаването към ново поколение биоетанол твърде вероятно ще отнеме значителен период от време, и поради това не следва да бъде предмет на настоящото предложение. По същия начин би било и прибързано да се предположи какви биха били последиците и въздействието от някои от разглежданите понастоящем регулаторни предложения спрямо всички стопански субекти на пазара. След разглеждане на тези аргументи беше прието, че отклонение от нормалния период на валидност на мерките, предвиден в член 11, параграф 2 от основния регламент, не е целесъобразно. Това не засяга възможността на всяка заинтересована страна да подаде искане за преразглеждане, ако обстоятелствата го изискват, в съответствие с член 11, параграф 3.
8. РЕГИСТРАЦИОНЕН РЕЖИМ
(174)
Комисията получи искане от жалбоподателя относно регистрационен режим на вноса на биоетанол с произход от САЩ. В съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент и след провеждането на консултация с Консултативния комитет Комисията може да възложи на митническите органи да предприемат необходимите действия за въвеждане на регистрационен режим на вноса, така че мерките да могат да бъдат впоследствие приложени спрямо този внос от датата на регистрационния режим. Този режим на вноса може да бъде въведен по искане на промишлеността на Съюза, в което се съдържат достатъчно доказателства, обосноваващи подобно действие. Жалбоподателят изказа твърдението, че тъй като в паралелната антисубсидийна процедура за вноса на биоетанол с произход от САЩ (14) е наложен регистрационен режим, съответните условия са спазени автоматично.
(175)
Следва да се подчертае обаче, че регистрационният режим в аналогичната антисубсидийна процедура е въведен при коренно различни обстоятелства. Както е посочено в съображение 10 от Регламент (ЕС) № 771/2012, независимо от направените заключения за наличие на подлежащо на изравнителни мерки субсидиране и произтекла от това съществена вреда за промишлеността на Съюза по време на разследвания период, Комисията реши да не налага временни изравнителни мита, тъй като за момента беше установено, че основната схема за субсидиране, прилагана през РП, е преустановена, доколкото чрез нея вече не биха се предоставяли предимства в момента на налагане на временните мерки. Налице са обаче данни, че е възможно в следващите месеци САЩ отново да въведат с обратно действие основната схема за субсидиране, подлежаща на изравнителни мерки. В такъв случай Комисията смята, че би била в правото си да приеме (и при необходимост да събере) временни изравнителни мита в рамките на посоченото разследване. Поради това с цел защита правата на Европейския съюз при тези специфични обстоятелства, Комисията реши да възложи на митническите органи да въведат регистрационен режим за вноса. Това специфично съчетание от обстоятелства не се прилага в настоящата антидъмпингова процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 и 3824909767) и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1, е 62,3 EUR за тон нетно тегло. Антидъмпинговото мито се прилага пропорционално (в тегловно изражение) на общото съдържание на чист етилов алкохол, произведен от селскостопански продукти (изброени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз) (съдържанието на биоетанол).
3. Продуктите, описани в параграф 1, се освобождават от окончателно антидъмпингово мито, ако са с предназначение, различно от употреба като гориво. Към освобождаването от митото се прилагат условията, предвидени в съответните разпоредби на Европейския съюз по отношение на митническия контрол върху употребата (вж. членове 291 - 300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или дължимата цена.
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2013 година.
32013R0157
L 049/10
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 157/2013
od 18. veljače 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz bioetanola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 25. studenoga 2011. objavila, obaviješću o pokretanju postupka objavljenom u Službenom listu Europske unije (2), pokretanje antidampinškog postupka („AD postupak” ili „postupak”) u pogledu uvoza u Uniju bioetanola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD” ili „dotična zemlja”).
(2)
Istog dana, Komisija je objavila, obaviješću objavljenom u Službenom listu Europske unije (3), pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u pogledu uvoza u Uniju bioetanola podrijetlom iz SAD-a te započela zasebni ispitni postupak („AS postupak”). Taj je postupak prekinut 21. prosinca 2012. bez uvođenja kompenzacijskih mjera.
(3)
AD postupak je pokrenut na temelju zahtjeva koji je 12. listopada 2011. podnijelo Udruženje europskih proizvođača obnovljivog etanola (ePURE) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje bioetanola u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
1.2. Stranke na koje se odnosi postupak
(4)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, izvoznike/proizvođače u SAD-u, uvoznike te ostale stranke za koje je poznato da se na njih odnosi postupak te tijela SAD-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(5)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
1.2.1. Odabir uzoraka izvoznikâ/proizvođačâ u SAD-u
(6)
S obzirom na potencijalno veliki broj izvoznikâ/proizvođačâ u SAD-u, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(7)
Radi omogućivanja Komisiji odlučivanja o tome bi li odabir uzoraka bio potreban i ako da, sam odabir uzoraka, od izvoznika/proizvođača u SAD-u je zatraženo da se jave u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka i da odgovore na obrazac za odabir uzoraka koji pruža, kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne informacije o njihovim aktivnostima koje su povezane s proizvodnjom i prodajom bioetanola tijekom razdoblja od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).
(8)
O odabiru reprezentativnog uzorka obavljene su i konzultacije s odgovarajućim tijelima SAD-a.
(9)
Više od 60 izvoznika/proizvođača se javilo i dostavilo tražene informacije u roku od 15 dana.
(10)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala uzorak na temelju najveće reprezentativne količine izvoza bioetanola u Uniju koju je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od šest proizvođača bioetanola iz SAD-a („SAD uzorak”).
(11)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da proizvodnja jednog proizvođača uključenog u SAD uzorak nije bila izvezena u Uniju u RIP-u. To trgovačko društvo je stoga uklonjeno iz uzorka.
(12)
Unatoč činjenici da su ostali proizvođači u uzorku spomenuli izvoz bioetanola u Uniju u svojem obrascu za odabir uzoraka, ispitni postupak je pokazao da ni jedan od njih nije izvozio bioetanol na tržište Unije. Oni su ga zapravo prodavali na domaćem tržištu nepovezanim trgovcima/proizvođačima mješavina koji su ga zatim miješali s benzinom i preprodavali na domaćem tržištu i za izvoz posebno za Uniju. Tijekom ispitnog postupka na licu mjesta, postalo je jasno da zapravo, suprotno stečenoj predodžbi na temelju informacija koje su pružili proizvođači iz SAD-a u uzorku u svojim obrascima za odabir uzoraka, ti proizvođači nisu bili sustavno svjesni je li njihova proizvodnja namijenjena tržištu Unije ili bilo kojem drugom odredištu uključujući tržište SAD-a i da nisu imali saznanja o prodajnim cijenama trgovaca/proizvođača mješavina. To zapravo znači da proizvođači bioetanola iz SAD-a nisu izvoznici dotičnog proizvoda u Uniju. Izvoznici su zapravo trgovci/proizvođači mješavina. Stoga, podaci prikupljeni i provjereni na razini SAD uzorka u privremenoj fazi nisu omogućili utvrđivanje je li se bioetanol iz SAD-a izvozio po dampinškim cijenama u Uniju tijekom RIP-a.
(13)
Stoga se u to vrijeme nisu mogle uvesti nikakve antidampinške mjere.
(14)
Radi utvrđivanja izvoznika bioetanola u Uniju, SAD uzorak se oslanjao uglavnom na podatke koje su im pružili nepovezani proizvođači mješavina/trgovci koji nisu ispitani u privremenoj fazi. Iako je u privremenoj fazi jedan takav trgovac surađivao u ispitnom postupku i pružio dodatne podatke, ti podaci nisu bili dostatni za precizno i pouzdano utvrđivanje potrebnih podataka za potrebe izračuna dampinških marža.
(15)
Radi okončanja dampinškog ispitnog postupka, smatralo se stoga nužnim radije ga temeljiti na podacima trgovaca i proizvođača mješavina koji su stvarno izvozili dotični proizvod u Uniju.
(16)
Upitnici o dampingu su stoga poslani za osam najvećih trgovaca/proizvođača mješavina iz SAD-a koji su utvrđeni tijekom ispitivanja SAD uzorka. Ti trgovci/proizvođači mješavina predstavljaju više od 90 % ukupnog izvoza bioetanola u Uniju. Dvojica su pristala surađivati u ispitnom postupku i njihov izvoz predstavlja oko 51 % ukupnog izvoza bioetanola u Uniju tijekom RIP-a.
1.2.2. Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(17)
S obzirom na potencijalno veliki broj proizvođača iz Unije, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(18)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije („EU uzorak”). Taj se uzorak sastojao od pet trgovačkih društava i grupacija, između 19 proizvođača iz Unije za koje se znalo prije pokretanja ispitnog postupka. Uzorak je odabran na temelju obujma proizvodnje bioetanola tijekom razdoblja ispitnog postupka i na temelju lokacije poznatih proizvođača. Taj je uzorak predstavljao 48 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a.
(19)
Ali ispitni postupak je otkrio da su se grupacije uključene u EU uzorak sastojale od velikog broja trgovačkih društava ili pojedinačnih subjekata koji proizvode i prodaju istovjetni proizvod. U ovom slučaju to bi značilo ispitivanje 13 trgovačkih društava, a nije bilo moguće ispitati sve njih s obzirom na dostupno vrijeme za ispitni postupak. Stoga je odlučeno preispitati dostupne podatke za odabir reprezentativnog uzorka. Smatralo se da bi se uzorak trebao temeljiti na najvećim pojedinačnim proizvodnim subjektima u Uniji i grupacijama, uzimajući također u obzir određenu zemljopisnu raširenost među proizvođačima iz Unije.
(20)
Stoga je na kraju odabran konačni EU uzorak od šest pojedinačnih proizvođača na temelju reprezentativnosti u pogledu proizvodnje i obujma prodaje bioetanola tijekom RIP-a i zemljopisne lokacije proizvođača. Ti proizvođači smješteni u Belgiji, Nizozemskoj, Francuskoj, UK, Švedskoj i Njemačkoj predstavljaju 36 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji i 44 % ukupne proizvodnje koju su prijavila trgovačka društva koja su podnijela podatke za odabir uzorka. Taj uzorak smatrao se reprezentativnim za ispitivanje moguće štete industriji Unije.
(21)
Zainteresirane stranke dobile su priliku komentirati primjerenost odabira uzorka.
(22)
Neke stranke su tvrdile da je EU uzorak manje reprezentativan od prvotno odabranog, koji je uključivao cijele grupacije trgovačkih društava. Prema njihovom mišljenju, objektivna analiza situacije industrije Unije mogla bi se provesti samo uključivanjem svih trgovačkih društava koja su dio grupacija u uzroku. Naročito su tvrdila da bi se troškovi i prihodi mogli prenijeti na određena trgovačka društva grupacije koja nisu posjećena te se tako ne bi odrazili u analizi štete.
(23)
U tom smislu trebalo bi naglasiti da je Komisija pomno razmotrila i ispitala podatke koje su pružila sva trgovačka društva u uzorku i izvan njega, a posebno trgovačka društva koja pripadaju grupacijama, kako bi se osiguralo da se svi troškovi i prihodi uključeni u proizvodnji i prodaji trgovačkih društava odabranih za uzorak potpuno i ispravno odraze u analizi štete.
(24)
Neke su stranke osporile uključivanje u EU uzorak proizvođača iz Unije koji su bili u fazi pokretanja poslovanja. Također su tvrdile da se jedno trgovačko društvo s važnim neiskorištenim kapacitetom u 2011., smješteno u državi članici koja nije provela Direktivu u obnovljivoj energiji („RED”) (4), nije trebalo uključiti u uzorak. Također se tvrdilo da bi u slučaju konačnog uključivanja tih trgovačkih društava u uzorak Komisija trebala prilagoditi njihove podatke radi uzimanja u obzir tih izvanrednih okolnosti.
(25)
Smatra se da činjenica što su trgovačka društva nedavno pokrenula ili nastavila poslovanje ne sprečava njihovo uključivanje u uzorak. Uključivanje tih trgovačkih društava nije u suprotnosti s kriterijima za odabir uzorka kako su utvrđeni u članku 17. Osnovne uredbe. U pogledu prilagodbe svojih podataka, stranke nisu navele nikakvo posebno pitanje ili utemeljeni dokaz za potporu svojim tvrdnjama, niti osnovu za način izvršenja navodne prilagodbe.
(26)
Nadalje, ispitni postupak nije otkrio nikakve troškove, poput ubrzanih deprecijacija, koje bi trebalo prilagoditi radi ispravka bilo koje iskrivljenosti zbog pokretanja aktivnosti. Stoga se ova tvrdnja odbacuje.
(27)
Neke stranke su također osporile činjenicu što jedno trgovačko društvo koje je privremeno odabrano u EU uzorak i smješteno u državi članici s visokom potrošnjom i proizvodnjom bioetanola više nije dio EU uzorka. Tvrdile su da je ekonomska situacija tog trgovačkog društva dobra i navele da je to razlog za njegovo isključenje iz uzorka. Nadalje su tvrdile da je odabir uzorka bio naklonjen pronalasku štete. Prema ovim strankama, Komisija je trebala poslati takozvane miniupitnike svim proizvođačima za prikupljanje odgovarajućih podataka radi odabira uzorka.
(28)
U pogledu slanja miniupitnika, trebalo bi naglasiti da je Komisija prije odabira uzorka zatražila informacije od svih proizvođača iz Unije za koje je poznato da se postupak na njih odnosi radi prikupljanja odgovarajućih podataka za potrebe odabira uzorka. Kako je spomenuto u točki 5.2.1. obavijesti po pokretanju postupka, te su informacije bile dostupne od datuma pokretanja ispitnog postupka u spisu za pregled od strane zainteresiranih stranaka i nisu bile takve da bi pokazivale ekonomsku situaciju ispitanika. Stoga je Komisija imala dovoljno odgovarajućih informacija na raspolaganju za odabir reprezentativnog uzorka, poštujući kriterije članka 17. Osnovne uredbe, ali nije mogla izvršiti odabir trgovačkih društava usmjeren rezultatu. Gornje tvrdnje su stoga odbačene.
(29)
Konačno, tvrdilo se da je uzorak trebao uključiti trgovačka društva koja proizvode bioetanol od šećerne repe, budući da proizvodnja od te sirovine može biti puno profitabilnija do proizvodnje od, primjerice, pšenice. Iako ta tvrdnja nije bila potkrijepljena, dostupne informacije pokazale su da bioetanol proizveden od šećerne repe predstavlja samo manji dio ukupne proizvodnje u Uniji, oko 12 % u 2011., i da dva trgovačka društva uključena u uzorak djelomično koriste šećernu repu kao sirovinu za proizvodnju bioetanola. Stoga se tvrdnja odbacuje.
(30)
Na temelju gore navedenog, smatra se da je uzorak odabran kako je objašnjeno gore za potrebe analize štete reprezentativan za industriju Unije.
1.2.3. Odabir uzorka nepovezanih uvoznika
(31)
S obzirom na potencijalno veliki broj uvoznika uključenih u postupak, odabir uzoraka uvoznika bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(32)
Samo su tri uvoznika dostavila zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na ograničeni broj uvoznika koji surađuju, smatralo se da odabir uzorka nije potreban.
1.2.4. Odgovori na upitnik i provjere
(33)
Komisija je poslala upitnik svim strankama za koje se zna da se to na njih odnosi. Upitnici su stoga poslani izvoznicima/proizvođačima u uzorku iz SAD-a, proizvođačima u uzorku iz Unije, trima nepovezanim uvoznicima koji surađuju u Uniji i svim korisnicima za koje se zna da se ispitni postupak na njih odnosi.
(34)
Odgovori su dobiveni od izvoznika/proizvođača u uzorku iz SAD-a, proizvođača u uzorku iz Unije, dva nepovezana uvoznika i četiri korisnika.
(35)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za potrebe konačnog utvrđivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije.
(36)
Posjeti radi provjere provedeni su u prostorima sljedećih tvrtki:
Izvoznici/proizvođači u SAD-u
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, South Dakota
Nepovezani trgovac u SAD-u
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Povezani trgovac u Švicarskoj
-
Cargill International SA, Ženeva
Proizvođači u Uniji
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nizozemska
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgija
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Njemačka
-
Ensus, Yarm, Ujedinjena Kraljevina
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Švedska
-
Tereos BENP, Lillebonne, Francuska
Nepovezani uvoznici u Uniji
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nizozemska
-
Greenergy Fuels Limited, London, Ujedinjena Kraljevina
Korisnici u Uniji
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Nizozemska
1.3. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(37)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. (RIP). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(38)
Dotični proizvod je bioetanol, nekad se navodi i kao „etanol za gorivo”, tj. etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije), denaturirani ili nedenaturirani, isključujući proizvode s udjelom vode većim od 0,3 % (m/m), mjereno u skladu s normom EN 15376, ali uključujući etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije) sadržan u mješavinama s benzinom s udjelom etilnog alkohola većim od 10 % (v/v), podrijetlom iz SAD-a, koji je trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 i ex 3824 90 97.
(39)
Bioetanol se može proizvesti od različitih poljoprivrednih sirovina, poput šećerne trske, šećerne repe, krumpira, manioke i kukuruza. U SAD-u postoji razlikovanje na temelju različitih sirovina, kako je opisano u nastavku:
(a)
konvencionalno biogorivo (uglavnom proizvedeno od kukuruzne sirovine i uobičajenog naziva kukuruzni etanol), koje se definira kao obnovljivo gorivo dobiveno od kukuruznog škroba proizvedenog u pogonima čija je izgradnja počela nakon datuma donošenja Zakona o energetskoj neovisnosti i sigurnosti iz prosinca 2007. (5) i koji u budućnosti moraju ostvariti smanjenje emisija stakleničkih plinova („GHG”) od 20 % u usporedbi s emisijama GHG-a osnovnog životnog ciklusa benzina i dizela;
(b)
napredno biogorivo, koje se definira kao obnovljivo gorivo koje nije etanol dobiven od kukuruznog škroba, a koje se dobiva od obnovljive biomase i ima emisije GHG-a životnog ciklusa, kako je odredilo upravno tijelo Zakona o energetskoj politici („EPA”), koje su barem 50 % manje od osnovnih emisija GHG-a. Ovaj pojam uključuje „celulozna biogoriva”, poput bioetanola i „dizel na osnovi biomase”. Program za napredna biogoriva uključuje program za celulozna biogoriva, dizel na osnovi biomase i nediferencirana napredna goriva.
(40)
Preciznije, celulozno biogorivo (6) se definira kao obnovljivo gorivo dobiveno od bilo koje celuloze, hemiceluloze ili lignina koji su dobiveni od obnovljive biomase i koje ima emisije GHG-a životnog ciklusa, kako je odredilo upravno tijelo EPA, koje su barem 60 % manje od emisija GHG-a osnovnog životnog ciklusa. Celulozna biogoriva uključuju celulozni bioetanol. Postoje istraživanja i pilot projekti koje velikim dijelom podupire savezna vlada SAD-a za proizvodnju naprednih biogoriva i posebno celuloznog bioetanola, proizvedenog naročito od poljoprivrednih i šumskih otpadaka. Prema dužnosnicima SAD-a i javno dostupnim podacima (7), proizvodnja ovog tipa bioetanola dosegnut će oko 4 milijarde litara u 2014. i više od 50 milijardi litara do 2021. Proizvodnja celuloznog bioetanola bila je zanemariva u RIP-u.
(41)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka do sada kukuruz je bio glavna sirovina korištena u SAD-u, dok je glavna sirovina korištena u Uniji pšenica.
(42)
Ispitni postupak je pokazao da se bioetanol općenito prodaje u svojem čistom obliku proizvođačima mješavina/trgovcima koji ga miješaju (8) s benzinom naročito radi proizvodnje mješavina visokog udjela koje se izvoze ili prodaju na domaćem tržištu za daljnje miješanje i koriste kao gorivo. Miješanje nije vrlo složen postupak i može se postići miješanjem proizvoda u posebnim spremnicima koji dodaju željene postotke bioetanola i benzina.
(43)
Radi identificiranja različitih vrsta bioetanola i mješavina bioetanola u uporabi u svijetu, mješavine goriva etanola imaju „E” brojeve koji opisuju postotak goriva etanola u mješavini prema obujmu. Na primjer, E85 je 85 % bezvodnog etanola i 15 % benzina. Mješavine etanola malog udjela, od E5 do E25, također su poznate kao „gasohol”, iako se međunarodno najčešća uporaba pojma „gasohol” odnosi na E10 mješavinu. Mješavine od E10 ili manje koristile su se u više od dvadeset zemalja u svijetu do 2011., predvođene SAD-om, gdje je gotovo sav benzin u maloprodaji prodan u 2010. bio pomiješan s 10 % bioetanola.
(44)
Ispitni postupak je pokazao da se sve vrste bioetanola smatraju biogorivom prema trenutačnom nacionalnom programu standarda obnovljivog goriva (RFS1) uspostavljenom na temelju Zakona o energetskoj politici iz 2005., koji je izmijenio Zakon o čistom zraku uspostavljajući prvi nacionalni standard obnovljivog goriva. Kongres SAD-a dodijelio je Agenciji za zaštitu okoliša SAD-a (EPA) odgovornost koordiniranja oblikovanja i provedbe tog programa s Ministarstvom energije SAD-a, Ministarstvom poljoprivrede SAD-a i uključenim subjektima.
(45)
Kao posljedica svoje energetske politike SAD je postao najveći svjetski proizvođač bioetanola od 2005., čineći 57,5 % svjetske proizvodnje. Zahtjevi EPA osigurali su u 2009. proizvodnju barem 11 milijardi američkih galona obnovljivog goriva, posebno radi ostvarivanja ciljeva uspostavljenih Zakonom o energetskoj neovisnosti i sigurnosti iz 2007. Proizvodnja velikog obujma također je omogućila proizvođačima iz SAD-a da postanu izvoznici bioetanola na ostala tržišta, uključujući Uniju.
(46)
Na temelju službenih izvora, tržišta i javno dostupnih informacija (9), sve vrste bioetanola i bioetanola u mješavinama, točnije mješavine bioetanola s mineralnim benzinom kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 43., koje se proizvode u SAD-u i prodaju u SAD-u ili izvoze smatraju se bioetanolnim gorivom i dio su zakonodavnog paketa koji se odnosi na energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju i alternativna goriva u SAD-u.
(47)
Utvrđeno je da sve vrste bioetanola i bioetanol u mješavinama obuhvaćeni ovim ispitnim postupkom, usprkos mogućim razlikama u pogledu sirovine korištene u proizvodnji ili razlikama u procesu proizvodnje, imaju iste ili vrlo slične osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke te se koriste u iste svrhe. Moguće manje promjene dotičnog proizvoda ne mijenjaju njegovu osnovnu definiciju, njegova svojstva ili dojam koji o tom proizvodu imaju različite stranke.
(48)
Neke su stranke tvrdile da definicija dotičnog proizvoda nije jasna, naročito jer ne omogućuje razlikovanje bioetanola za primjene kao gorivo od onoga namijenjenog za druge primjene. Stoga su tvrdile da bi ispitni postupak trebao obuhvatiti etanol za sve svrhe i etanol iz svih izvora, uključujući sintetički etanol koji konkurira bioetanolu za industrijske svrhe.
(49)
Druga stranka je tvrdila suprotno, točnije da bi ispitni postupak trebao obuhvatiti samo bioetanol za primjenu kao gorivo i da bi se bioetanol za industrijsku svrhu stoga trebao isključiti.
(50)
U tom smislu se naglašava da bi se dotični proizvod prvenstveno trebao definirati na temelju svojih osnovnih fizičkih, tehničkih i kemijskih značajki, a ne svojoj uporabi ili primjenama. Proizvod koji ima različite primjene može doista imati iste ili slične osnovne značajke neovisno o njegovoj daljnjoj uporabi i u određenim okolnostima može biti nužno produbiti analizu definicije proizvoda i opsega proizvoda u svjetlu posebnosti industrije i tržišta.
(51)
U ovom slučaju bilo je jasno da obavijest o pokretanju postupka nije namjeravala obuhvatiti sintetički etanol u definiciju proizvoda. Sintetički etanol ima drukčije značajke od bioetanola i ne odgovara gornjim kriterijima povezanim s definicijom dotičnog proizvoda. Nema proizvođača koji se usredotočuje na proizvodnju tog proizvoda, a koji je sudjelovao u ovom ispitnom postupku. Stoga se sintetički etanol ne može uključiti u definiciju dotičnog proizvoda i izvan je opsega ispitnog postupka. Suprotno tvrdnji nekih stranaka, ovo pojašnjenje ne dovodi do promjene opsega ispitnog postupka ili definicije dotičnog proizvoda i nije imalo nikakav učinak na kvalitetu korištenih podataka.
(52)
Bioetanol za primjenu kao gorivo i bioetanol namijenjen za druge primjene mogu imati slične značajke. Međutim, tijekom ispitnog postupka damping je ispitan na razini subjekata iz SAD-a koji su proizvodili ili miješali bioetanol za primjenu kao gorivo, točnije bioetanol koji će se uključiti u mješavinu goriva. Slično tomu, ispitivanje proizvođača iz Unije usredotočilo se na bioetanol namijenjen za primjenu kao gorivo, a ne za druge svrhe. Stoga se bioetanol namijenjen za primjene koje nisu gorivo ne bi trebao obuhvatiti opsegom ovog ispitnog postupka.
(53)
Uvoznici koji neće koristiti uvezeni bioetanol iz SAD-a za primjene kao gorivo imaju mogućnost dati izjavu podložnu odredbama o krajnjoj namjeni kako je utvrđeno u provedbenim odredbama koje se nalaze u člancima od 291. do 300. Carinskog zakonika Unije (10).
2.2. Istovjetni proizvod
(54)
Utvrđeno je da bioetanol koji proizvodi industrija Unije i koji se prodaje na tržištu Unije ima slične osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke u usporedbi s bioetanolom koji se u Uniju izvozi iz SAD-a.
(55)
Kako je opisano gore u uvodnoj izjavi 39., bioetanol se može proizvesti od različitih sirovina. Međutim, ispitni postupak nije ukazao na činjenicu da bi korištena sirovina dovela do bilo kakvih razlika u značajkama krajnjeg proizvoda. Utvrđeno je da je dotični proizvod koji se proizvodi u SAD-u posebno od kukuruza i koji se izvozi u Uniju međusobno zamjenjiv s onim koji se proizvodi posebno od pšenice i koji u Uniji prodaju proizvođači iz Unije. Pored toga, nema značajnih razlika, ako ih uopće i ima, u namjenama i predodžbi subjekata i korisnika na tržištu u pogledu bioetanola.
(56)
Stoga se potvrđuje da bi se bioetanol koji se proizvodi i prodaje u Uniji i dotični proizvod koji se izvozi iz SAD-a trebali smatrati sličnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
(57)
Neki od proizvođača iz SAD-a u uzorku su tvrdili da bioetanol koji se proizvodi i prodaje na tržištu SAD-a nije sličan dotičnom proizvodu, jer ne odgovara sasvim izričaju opisa proizvoda kako je određen u obavijesti o pokretanju postupka. Naime, vrste bioetanola koje se prodaju na tržištu SAD-a imaju udio vode iznad praga od 0,3 % i to odgovara američkom standardu (ASTM), a ne EN 15376.
(58)
Međutim, ispitni postupak je pokazao da bioetanol koji se proizvodi za prodaju na tržište SAD-a većinom dijeli iste osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke kao i dotični proizvod. Članak 1. stavak 4. Osnovne uredbe propisuje da dotični proizvod ne bi trebao nužno biti sličan u svim pogledima u odnosu na dotični proizvod, nego može biti proizvod koji, iako nije sličan u svim pogledima, ima značajke koje su vrlo slične onima dotičnog proizvoda. To je slučaj kod bioetanola koji se prodaje na tržištu SAD-a i bioetanola koji se izvozi u Uniju. Postoje presedani kada su se proizvodi smatrali slični dotičnom proizvodu unatoč određenim razlikama (11).
(59)
Stoga je odlučeno promijeniti privremeni nalaz i smatrati da je ASTM bioetanol koji se prodaje na tržištu SAD-a istovjetni proizvod kao i dotični proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Uvod
(60)
Kako je objašnjeno gore u uvodnim izjavama od 6. do 16., radi ispitivanja mogućeg postojanja dampinga ispitni postupak je obuhvatio proizvođače bioetanola, s jedne strane, i trgovce/proizvođače mješavina koji su izvozili dotični proizvod na tržište Unije, s druge strane.
(61)
U skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe, uredba kojom se uvodi pristojba određuje pristojbu za svakog od dobavljača ili, ako to nije praktično, za dotičnu zemlju dobavljača.
(62)
Određeni proizvođači su tvrdili da je moguće identificirati i pratiti njihove proizvode kada se prodaju subjektima iz SAD-a za izvoz, posebno u Uniju. Pozvali su se na postupak certificiranja predviđen RED-om, ali nisu mogli posebno prikazati vezu između svoje prodaje na tržištu SAD-a i izvoz drugih subjekata u EU. Kako je spomenuto gore u uvodnoj izjavi 12. i dolje u uvodnoj izjavi 63., ti proizvođači također nisu bili svjesni razine izvozne cijene u Uniju.
(63)
U ovom slučaju je utvrđeno da su struktura industrije bioetanola i način proizvodnje i prodaje dotičnog proizvoda na tržištu SAD-a i izvoza u Uniju učinili nepraktičnim utvrđivanje pojedinačnih dampinških marža za proizvođače iz SAD-a. Točnije, proizvođači u SAD uzorku nisu izvozili dotični proizvod u Uniju, a ispitani trgovci/proizvođači mješavina su dobivali bioetanol od različitih proizvođača, miješali ga i prodavali posebno za izvoz u Uniju pa stoga, suprotno navodima spomenutih stranaka, nije bilo moguće pratiti sve nabave pojedinačno i usporediti uobičajene vrijednosti s odgovarajućim izvoznim cijenama te nije moguće identificirati proizvođača u trenutka izvoza u Uniju. Drugim riječima, svaka isporuka izvršena za EU sadrži bioetanol koji su proizveli različiti proizvođači iz SAD-a, a ne samo oni iz SAD uzorka. Nadalje, ispitni postupak je također pokazao da razina cijena koje je SAD uzorak naplaćivao svojim kupcima u SAD-u nije bila u skladu sa stvarnom cijenom koja je plaćena ili koju je trebalo platiti za dotični proizvod kada se izvozi u Uniju.
(64)
Stoga se smatra da bi trebalo utvrditi dampinšku maržu na razini cijele zemlje.
3.2. Uobičajena vrijednost
(65)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije utvrdila je li domaća prodaja dotičnog proizvoda od strane dvaju trgovaca/proizvođača mješavina koji surađuju nezavisnim kupcima bila u reprezentativnom obujmu, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju tijekom RIP-a.
(66)
S obzirom na to da je prodaje istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bilo u dovoljnoj količini, uobičajena vrijednost je utvrđena na temelju cijena koje su nezavisni kupci u SAD-u platili ili trebali platiti dvama naprijed spomenutim trgovcima/proizvođačima mješavina, u uobičajenom tijeku trgovine.
3.3. Izvozna cijena
(67)
Trgovci/proizvođači mješavina koji surađuju dostavili su podatke koji su omogućili utvrđivanje izvozne cijene na temelju njihovih cijena koje su stvarno plaćene ili trebale biti plaćene u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. Za transakcije za koje je uvoz u Uniju izvršen preko povezanog trgovačkog društva trgovca, izvozna cijena je utvrđena na temelju prve preprodajne cijene povezanog trgovca nezavisnom kupcu u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe.
(68)
U pogledu prodaje obavljene preko povezanog trgovca smještenog u Švicarskoj, prodajni, opći i administrativni troškovi (POA) i dobit nisu bili oduzeti od izvozne cijene jer se smatralo da to nisu troškovi između uvoza i preprodaje u Uniji. Ispitni postupak je pokazao da se glavna aktivnost povezanog trgovca sastojala od upravljanja novcem za poslovnu jedinicu za šećer, kojoj pripadaju biogoriva i osiguranje od rizika prisutnih u poljoprivrednim aktivnostima, sklapajući izvedene financijske instrumente na izvanburzovnim i organiziranim financijskim tržištima.
(69)
Neki su proizvođači iz SAD-a tvrdili da je stalna praksa institucija uzeti prodajnu cijenu izvoznika prvom nezavisnom kupcu kao izvoznu cijenu za izračun dampinga. U ovom slučaju, ta bi cijena bila prodajna cijena proizvođača iz SAD-a nepovezanim trgovcima/proizvođačima mješavina u SAD-u. Međutim, kako je spomenuto gore u uvodnim izjavama 62. i 63., ni jedan od proizvođača bioetanola iz SAD-a nije izvozio dotični proizvod u Uniju i nisu bili svjesni razine izvozne cijene u EU. Stoga se njihova domaća cijena ne može koristiti jer to nije izvozna cijena koja je plaćena ili koju treba platiti za dotični proizvod u Uniji. Njihova se tvrdnja stoga ne može prihvatiti.
3.4. Usporedba
(70)
Usporedba ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene po vrsti proizvoda utvrđenih za trgovce/proizvođače mješavina koji surađuju obavljena je na osnovi franko tvornica, uzimajući u obzir, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena. Jedan trgovac/proizvođač mješavina tvrdi da podaci o domaćoj prodaji nisu bili reprezentativni. Budući da trgovac/proizvođač mješavina nije dostavio podatke o domaćoj prodaji, izračun se temelji na podacima dostavljenim u upitniku i tijekom posjeta na licu mjesta.
(71)
Jedan trgovac/proizvođač mješavina tvrdi da bi se izračun cijene domaće prodaje trebao temeljiti na podacima promptnog tržišta od NYMEX-a. Komisija smatra da su provjereni podaci od dvaju trgovaca/proizvođača mješavina pouzdaniji.
(72)
U tu svrhu izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnim troškovima, gdje je to primjenjivo i opravdano.
(73)
Dotični proizvod i istovjetni proizvod predstavljaju posebnost jer su trgovci/proizvođači mješavina dobili subvencije uglavnom u obliku trošarinskih olakšica tijekom RIP-a na svoju prodaju mješavina bioetanola. Metoda korištena za utvrđivanje uobičajene vrijednosti i izvozne cijene je metoda kojom se stvarne prodajne cijene, domaće i izvozne, navedenih trgovaca/proizvođača mješavina u potpunosti uzimaju u obzir. Stoga, usporedba prodaje trgovaca/proizvođača mješavina na tržištu SAD-a i izvozne cijene trgovaca/proizvođača mješavina u EU, radi izračuna razine dampinga na dotičnom proizvodu, uklanjaju svaki mogući utjecaj koji su subvencije mogle imati na cijene, budući da je subvencija jednako utjecala na domaće i izvozne cijene tijekom RIP-a. Jedan trgovac/proizvođač mješavina je tvrdio da nije dobio subvenciju za svoju domaću prodaju. Međutim, nije pružio dokaz za tu tvrdnju; tvrdnju je također teško pomiriti s podacima koje su dala tijela SAD-a o korištenju subvencije.
3.5. Damping
(74)
Kao što je predviđeno u članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Na temelju te usporedbe, za nepovezane trgovce/proizvođače mješavina koji surađuju utvrđeno je da su bili uključeni u dampinšku praksu.
(75)
Ponderirana prosječna dampinška marža od 9,5 % utvrđena je na temelju ukupnih podataka trgovaca/proizvođača mješavina koji surađuju te predstavlja dampinšku maržu na razini cijelog SAD-a.
(76)
Neki od proizvođača iz SAD-a uključenih u uzorak tvrdili su da su u slučaju uvođenja konačnih antidampinških mjera očekivali dobivanje svoje pojedinačne stope pristojbe. U svjetlu sadržaja uvodnih izjava od 6. do 16. i obrazloženja u uvodnih izjavama od 60. do 64. gore, ova se tvrdnja ne može prihvatiti jer je ispitni postupak potvrdio da za te subjekte, posebno jer nisu imali izvoz u Uniju tijekom RIP-a, nije bilo moguće pratiti njihove proizvode kada se izvoze u Uniju i općenito nisu imali predodžbu o trenutku izvoza i cijeni koju su platili ili trebali platiti uvoznici u Uniji pa se stoga izvozna cijena i dampinška marža nisu mogle pouzdano utvrditi za te proizvođače.
(77)
Određeni proizvođači su zatražili još informacija o izračunima dampinga utvrđenog za dva trgovca/proizvođača mješavina. Međutim, trebalo bi uzeti u obzir s jedne strane da zatražene informacije sadrže informacije koje su poslovna tajna i ne mogu se stoga otkriti drugim strankama pored stranke na koju se to odnosi. S druge strane, stalna je praksa institucija objaviti opću metodu korištenu za utvrđivanje dampinga svim strankama za koje u izračunima nisu korišteni pojedinačni podaci. Ta je metoda opisana u dokumentu o općoj objavi koji je poslan svim strankama.
4. ŠTETA
4.1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(78)
Proizvodnja Unije je utvrđena na temelju izvješća o tržištu kojeg je dostavio podnositelj zahtjeva tijekom ispitnog postupka. Ukupna proizvodnja Unije istovjetnog proizvoda navedena u tom izvješću uspoređena je s informacijama koje su dostavili 17 proizvođača iz Unije koji surađuju. Utvrđena je mala razlika od oko 5 % između dvaju setova podataka. To se objašnjava činjenicom što neki relativno mali proizvođači iz Unije koji ne surađuju nisu dostavili informacije o proizvodnji. Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na 3,42 milijuna tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije, koji čine ukupnu proizvodnju Unije, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i stoga se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
4.2. Potrošnja Unije
(79)
Potrošnja Unije je utvrđena na temelju ukupne proizvodnje industrije Unije u Uniji, dodavanjem obujma uvoza iz trećih zemalja utvrđenog na temelju najboljih dostupnih statističkih podataka, a razlike u zalihama i izvoz industrije Unije kako je izvijestila industrija Unije su oduzeti. Neke stranke su tvrdile da statistički podaci korišteni za utvrđivanje potrošnje nisu bili potpuni jer značajni uvoz bioetanola iz ostalih trećih zemalja, posebno u RIP-u, nisu uzeti u razmatranje. Također su smatrali da je obujam uvoza iz SAD-a Komisija precijenila i da su stoga podaci o potrošnji i tržišnom udjelu nepouzdani.
(80)
Te su tvrdnje analizirane i unakrsno provjerene s dostupnim podacima. U pogledu uvoza iz ostalih zemalja, stranke nisu pružile nikakav dokaz u pogledu obujma uvoza dotičnog proizvoda. Ipak, uvoz iz ostalih zemalja uzet je u obzir pri procjeni uvoza. Za obujam uvoza iz SAD-a je utvrđena administrativna pogreška u procjeni uvoza iz SAD-a tijekom RIP-a. Stoga je obujam uvoza bio ponovno procijenjen i prilagođen gdje je to potrebno. Međutim, to nema utjecaja na zaključke do kojih se došlo u procjeni štete i uzročnosti.
(81)
U pogledu uvoza dotičnog proizvoda, trebalo bi naglasiti da nema posebnih carinskih oznaka kombinirane nomenklature za dotični proizvod. Nadalje, oznake kombinirane nomenklature po kojima se dotični proizvod može prijaviti carinskim tijelima uključuje druge proizvode pored dotičnog proizvoda.
(82)
Za uvoz mješavina bioetanola, provjereni odgovori nepovezanih uvoznika na upitnik su pokazali da se većina uvoza prijavljivala pri carini pod oznakom TARIC 3824909799. Međutim, obujam uvoza ne može se dobiti izravno od Eurostata jer ta oznaka TARIC uključuje različite kemijske proizvode pored dotičnog proizvoda.
(83)
U pogledu uvoza prijavljenog pod oznakama kombinirane nomenklature 2207 10 00 i 2207 20 00, nije bilo moguće razlikovati dotični proizvod i ostale proizvode na koje se ne odnosi ispitni postupak zbog nedostatka dovoljno informacija u pogledu uvezenog proizvoda.
(84)
Stoga, u nedostatku potpunih podataka o uvozu u Eurostatu, odlučeno je koristiti također druge izvore informacija za potrebe utvrđivanja uvoza dotičnog proizvoda na tržište Unije.
(85)
Radi dobivanja najbolje procjene uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a, smatralo se da je najpouzdanija osnova statistika Komisije SAD-a za međunarodnu trgovinu (ITC). Prijavljeni obujam izvoza odgovara tarifnim oznakama SAD-a 22071060 i 22072000.
(86)
Usvojen je razuman pristup radi procjene tog uvoza i sve količine koje je prijavila Komisija SAD-a za međunarodnu trgovinu uzete su u obzir za utvrđivanje uvoza SAD-a na tržište Unije.
(87)
Procjena uvoza u Uniju podrijetlom iz Brazila temeljila se na sljedećim izvorima informacija: izvješće koje je izdala Agencija za obnovljivo gorivo Ujedinjene Kraljevine za uvoz u Ujedinjenu Kraljevinu; izvaci baze podataka o carini pri uvozu koje su dali Nizozemska, Švedska i Finska i Eurostat. Za Nizozemsku, Švedsku i Finsku, obujam uvoza procijenjen je na temelju naziva uvoznika i izvoznika i opisa proizvoda kada je to dostupno. Radi procjene tog uvoza usvojen je konzervativni pristup. Sve prijavljene količine uzete su u obzir pri izračunu uvoza.
(88)
Konačno, Eurostat je također korišten za procjenu preostalog uvoza u Uniju za države članice koje nisu spomenute gore u uvodnoj izjavi 87. Primijenjena je prilagodba obujma uvoza na temelju postotka bioetanola korištenog kao gorivo u Uniji. Izvor te prilagodbe može se pronaći u zahtjevu. Taj je postotak dobiven od godišnje bilance etilnog alkohola koju objavljuje Europska komisija (12). Postotak bioetanola korištenog kao gorivo u Uniji bio je 54 % u 2008., 66 % u 2009. i 68 % u 2010. Za RIP, postotak iz 2010. korišten je za potrebe procjene odgovarajućeg uvoza obavljenog tijekom RIP-a.
(89)
Za procjenu uvoza drugog podrijetla, izvori korištenih informacija bili su Eurostat i izvaci baze podataka o carini pri uvozu koje su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska. Korištena je ista metodologija kao ona za utvrđivanje brazilskog uvoza.
(90)
U pogledu izračuna prosječne jedinične cijene CIF za uvoz iz SAD-a i Brazila, izvor informacija je izvadak baze podataka o carini pri uvozu koji su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska. A za SAD, korišteni su također podaci iz provjerenih upitnika nepovezanih uvoznika. Za SAD, prosječne cijene CIF za 2008. i 2009. procijenjene su na temelju prosječne cijene koje je prijavio ITC SAD-a za te godine, izraženo u odnosu prema prosječnoj jediničnoj cijeni CIF dobivenoj za 2010.
(91)
Razlike u zalihama utvrđene su na temelju informacija o industriji Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva.
(92)
Na temelju toga utvrđeno je da se potrošnja Unije razvijala na sljedeći način:
2008.
2009.
2010.
RIP
Ukupna proizvodnja Unije (u tonama) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Ukupni uvoz iz trećih zemalja, uključujući dotičnu zemlju (u tonama) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Ukupni uvoz industrije Unije u ne-EU zemlje (u tonama) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Razlike u zalihama (13) (u tonama) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Potrošnja Unije (u tonama)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Indeks: 2008. = 100
100
115
121
129
Izvor:
(A) izvješće o tržištu, (B) Eurostat, Komisija SAD-a za međunarodnu trgovinu, Agencija za obnovljiva goriva Ujedinjene Kraljevine i baza podataka o carini pri uvozu koju su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska; (C) zahtjev, odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik, informacije o industriji Unije u zahtjevu.
(93)
Potrošnja Unije značajno se povećala za 29 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje je potaknula provedba Direktive o obnovljivoj energiji (RED) u državama članicama koje su uspostavile ciljeve rasta za potrošnju obnovljive energije.
4.3. Uvoz u Uniju iz dotične zemlje
4.3.1. Obujam, tržišni udio i cijena uvoza iz dotične zemlje
(94)
U pogledu obujma, tržišnog udjela i cijena, uvoz u Uniju iz SAD-a razvijao se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz SAD-a (u tonama) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Indeks: 2008. = 100
100
84
550
1 082
Tržišni udio (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Indeks: 2008. = 100
100
73
454
837
Prosječna cijena u eurima po toni (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Indeks: 2008. = 100
100
94
92
106
Izvor:
(A) obujam izvoza koji je prijavila Komisija SAD-a za međunarodnu trgovinu, (B) baza podataka o carinama pri uvozu koju su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska te provjereni odgovor nepovezanog uvoznika na upitnik.
(95)
Uvoz iz SAD-a se značajno povećao, u pogledu obujma, s 63 406 tona na 686 185 tona tijekom razmatranog razdoblja. Slično tomu, tržišni udio izvoznika iz SAD-a u Uniju značajno se povećao s 1,9 % na 15,7 % tijekom tog razdoblja.
(96)
Iako su se prosječne uvozne cijene iz SAD-a povećale za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, cijene koje su naplaćivali izvoznici iz SAD-a bile su stalno niže od prosječnih cijena proizvođača iz Unije kako je objašnjeno dolje u uvodnoj izjavi 117. To sustavno sniženje cijena koju su provodili izvoznici iz SAD-a objašnjava značajno povećanje tržišnog udjela koje su ostvarili tijekom razmatranog razdoblja.
4.3.2. Sniženje cijena uvoza iz dotične zemlje
(97)
Za potrebe utvrđivanja sniženja cijena tijekom RIP-a, ponderirani prosjek prodajnih cijena po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređen je s odgovarajućim ponderiranim prosjekom cijena po vrsti proizvoda za uvoz od izvoznika iz SAD-a prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF. Radi omogućivanja poštene usporedbe cijena, na cijenu iz SAD-a primijenjene su odgovarajuće prilagodbe za postojeće carinske pristojbe i troškove nakon uvoza.
(98)
Rezultati te usporedbe, izraženi kao postotak prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka, pokazali su postojano sniženje cijena od u prosjeku 5,6 %. To sniženje cijena ukazuje na cjenovni pritisak koji je izvršio uvoz iz dotične zemlje na tržište Unije, posebno tijekom RIP-a.
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.4.1. Uvodne napomene
(99)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja za ocjenu stanja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(100)
Analiza štete u pogledu makroekonomskih podataka poput proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta, obujma prodaje, tržišnog udjela, rasta, zaliha, zaposlenosti, produktivnosti i veličine dampinške marže temelji se na podacima ePURE o industriji Unije kao cjeline.
(101)
Analiza štete u pogledu mikroekonomskih podataka poput cijena, profitabilnosti, novčanog toka, ulaganja, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala, plaća i zaliha provedena je na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku putem provjerenih odgovora na upitnik.
(102)
Industrija bioetanola je još uvijek u početnoj fazi u Uniji. Trgovačka društva su nedavno uložila u nove proizvodne pogone ili su proširila postojeće kapacitete radi zadovoljavanja rastuće potražnje u Uniji. Činjenica što su novi proizvođači pokrenuli proizvodnju tijekom razmatranog razdoblja dovela je do pozitivnog razvoja pokazatelja poput proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, obujma prodaje i zaposlenosti.
(103)
Ispitni postupak je također pokazao da ova vrsta industrije treba određeno vrijeme, od dvije do tri godine od pokretanja, za dostizanje normalnih razina proizvodnje.
4.4.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Indeks: 2008.=100
100
130
152
157
Proizvodni kapacitet (u tonama)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Indeks: 2008.=100
100
116
136
137
Iskorištenost kapaciteta (%)
63
70
70
72
Indeks: 2008.=100
100
112
112
114
Izvor:
temeljeno na podacima industrije Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva.
(104)
Kao posljedica RED-a, proizvodnja Unije porasla je značajno u razmatranom razdoblju, za oko 57 %. Od 2008. do 2010. proizvodnja Unije povećala se za 36 %, ali se naknadno stopa rasta značajno usporila i bila je samo 3,5 % u RIP-u, u usporedbi s 2010.
(105)
Proizvodni kapacitet se povećao za 37 % tijekom razmatranog razdoblja i slijedio je sličan obrazac kao i proizvodnja.
(106)
Iskorištenost kapaciteta se povećala za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, a to povećanje se ostvarilo na početku razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir fazu pokretanja poslovanja određenih proizvođača u Uniji u 2009., očekivalo se da će se iskorištenost kapaciteta dalje povećavati jer proizvođači obično trebaju od dvije do tri godine od pokretanja proizvodnje do dostizanja normalnih razina proizvodnje, kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 103. Međutim, to nije bio slučaj.
(107)
Ispitni postupak je stoga potvrdio da je nekoliko trgovačkih društava u EU pokrenulo poslovanje u početku ili tijekom razmatranog razdoblja zbog očekivane objave RED-a. To je dovelo do pozitivnih razvoja naročito gore navedenih čimbenika štete, posebno u razdoblju do 2010. Ali stanje na tržištu Uniju promijenilo se istodobno kad je došlo do naglog povećanja dampinškog uvoza iz SAD-a u 2010. i rast aktivnosti očekivan tijekom RIP-a nije se ostvario.
4.4.3. Obujam prodaje i tržišni udio
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Indeks: 2008.=100
100
130
152
159
Tržišni udio (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Indeks: 2008.=100
100
113
126
122
Izvor:
temeljeno na podacima industrije Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva
(108)
Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 59 %, a tijekom razmatranog razdoblja stečeno je 13,8 postotnih bodova tržišnog udjela. Obujam prodaje rastao je stabilno između 2008. i 2010., ali između 2010. i RIP-a obujam prodaje rastao je manje od potrošnje koja se povećala za 6,8 % u tom razdoblju.
(109)
Slično tomu, tržišni udio industrije Unije povećao se do 2010., ali se potom smanjio tijekom RIP-a. U razdoblju između 2010. i RIP-a, dok je uvoz iz SAD-a gotovo udvostručio svoj tržišni udio, stekavši 7,2 postotnih bodova, industrija Unije je izgubila 2,2 postotna bodova.
4.4.4. Rast
(110)
Potrošnja Unije povećala se značajno tijekom razmatranog razdoblja, za 29,2 %. Iako su se obujam prodaje i tržišni udio također povećali tijekom ovog razdoblja, industrija Unije nije od tog rasta imala u potpunosti koristi u potrošnji, naročito od 2010. Od 2010. do RIP-a rast obujma prodaje industrije Unije se usporio, a tržišni udio se smanjio u usporedbi s prethodnim godinama.
(111)
Neke su stranke tvrdile da obrazac rasta koji pokazuju određeni pokazatelji tijekom razmatranog razdoblja ne odražavaju situaciju oštećene industrije. Međutim, kako je objašnjeno gore, ispitni postupak je pokazao da je usporenje rasta industrije Unije u 2010. i RIP-u bilo istodobno s naglim porastom dampinškog uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a.
4.4.5. Zaposlenost i produktivnost
2008.
2009.
2010.
RIP
Broj zaposlenika
2 331
2 419
2 523
2 552
Indeks: 2008.=100
100
104
108
109
Produktivnost
(jedinica po zaposleniku)
924
1 157
1 298
1 328
Indeks: 2008.=100
100
125
141
144
Izvor:
temeljeno na podacima industrije Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva
(112)
Zaposlenost se povećala za 9 % u razmatranom razdoblju. Točnije, porasla je za 8 % od 2008. do 2010., ali se povećala samo neznatno za 1 % tijekom RIP-a. Ovo kretanje odražava kretanje kapaciteta i proizvodnje u Uniji.
(113)
Produktivnost radne snage industrije Unije mjerena je kao proizvodnja po zaposlenoj osobi u jednoj godini. Ona se značajno povećala tijekom razmatranog razdoblja za 44 %, odražavajući učinak učenja i povećanje učinkovitosti tijekom i nakon faze pokretanja poslovanja.
4.4.6. Visina stvarne dampinške marže
(114)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz dotične zemlje, učinak stvarnih marži dampinga utvrđenih tijekom RIP-a na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.4.7. Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(115)
Ovo pitanje nije relevantno u ovom slučaju zbog nedostatka učinaka prošlog dampinga.
4.4.8. Prosječne jedinične cijene industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena (u eurima)
702,59
634,88
657,41
768,59
Indeks: 2008.=100
100
90
94
109
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(116)
Cijene industrije Unije povećale su se ukupno za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Smanjile su se u 2009. u usporedbi s 2008., ali su se onda stabilno povećavale do kraja RIP-a. Međutim, ispitni postupak je pokazao da povećanja cijena nisu bila dovoljna za omogućivanje industriji Unije pokrivanja svojih troškova. Razlika između prodajnih cijena i troškova dodatno se povećala naročito tijekom RIP-a. Ta situacija je istovremena s povećanom prisutnošću dampinškog uvoza iz SAD-a po niskoj cijeni na tržište Unije.
(117)
Ispitni postupak je pokazao da su cijene industrije Unije ostale više (do 23 %) od cijena dampinškog uvoza iz SAD-a tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.9. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
2008.
2009.
2010.
RIP
Neto dobit prije oporezivanja (u eurima)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Indeks: 2008. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Profitabilnost prodaje Unije (% neto prodaje)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Indeks: 2008. = - 100
- 100
3
-49
-84
Novčani tok (u eurima)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Indeks: 2008. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Novčani tok u % prodaje Unije nepovezanim strankama
-0,9
8,7
8,2
4,4
Indeks: 2008. = - 100
- 100
980
930
494
Ulaganja (u eurima)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Indeks: 2008.=100
100
26
12
7
Povrat ulaganja (%)
-10
2
-88
- 357
Indeks: 2008. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(118)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je i u apsolutnim iznosima (neto dobit prije oporezivanja) i izražavajući neto dobit prije oporezivanja kao postotak prometa istovjetnim proizvodom. Profitabilnost industrije Unije bila je negativna tijekom razmatranog razdoblja uz izuzetak 2009., kada su trgovačka društva u uzorku uspjela biti na pragu isplativosti.
(119)
Povrat ulaganja slijedio je slični obrazac, ostajući prilično iza povrata nužnih industriji Unije za preživljavanje.
(120)
Novčani tok je bio negativan u 2008. i popravio se u 2009. i 2010. Međutim, tijekom RIP-a se novčani tok ponovno počeo smanjivati, odražavajući pogoršanje sposobnosti industrije Unije za samofinanciranje svojih aktivnosti.
(121)
Razvoj profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja tijekom razmatranog razdoblja ograničilo je industriju Unije u ulaganju u svoje aktivnosti i narušilo njezin razvoj, što se jasno očituje u smanjenju ulaganja od 93 % tijekom ovog razdoblja.
4.4.10. Plaće
2008.
2009.
2010.
RIP
Plaće (u eurima)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (u eurima)
75 691
81 233
88 638
99 646
Indeks: 2008.=100
100
107
117
132
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(122)
Plaće su se povećale za 32 % tijekom razmatranog razdoblja, odražavajući povećanja produktivnosti zaposlenika.
4.4.11. Zalihe
2008.
2009.
2010.
RIP
Završne zalihe (u tonama)
34 585
24 022
38 649
31 408
Indeks: 2008.=100
100
69
112
91
Zalihe u odnosu na proizvodnju (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(123)
Razine zaliha blago su se smanjile tijekom razmatranog razdoblja.
4.5. Zaključak o šteti
(124)
Ispitni postupak je pokazao da se nagli porast dampinškog uvoza po niskoj cijeni na tržište Unije dogodio u 2010. i posebno tijekom RIP-a. U tom razdoblju određeni pokazatelji štete koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije popravili su se, ali rast nije bio u skladu s povećanjem potrošnje tijekom razmatranog razdoblja te poboljšanja stoga nisu bila dovoljna industriji Unije za razvoj svojih aktivnosti.
(125)
Kao što je uobičajeno u novoj i rastućoj aktivnosti, određeni pokazatelji, poput obujma prodaje, proizvodnje te iskorištenosti kapaciteta pokazali su pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. To se objašnjava činjenicom što su novi proizvođači u Uniji ušli na tržište u tom razdoblju. Ipak, ispitni postupak je pokazao da stanje na tržištu Unije, od 2010. kada se dogodio nagli porast uvoza po niskoj cijeni, nije dopustio proizvođačima iz Unije dostizanje dovoljne razine aktivnosti i cijena radi razvoja i održavanja važnih ulaganja izvršenih u razmatranom razdoblju.
(126)
Utvrđeno je da je uvoz po niskoj cijeni stalno snižavao cijene industrije Unije. Razina cijena nije dopuštala industriji pokrivanje troškova i ostvarenje novčanog toka i dobiti, koji su nužni za razvoj aktivnosti.
(127)
Doista, pokazatelji štete koji se odnose na financijsku uspješnost industrije Unije, poput profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja pogoršali su se ili ostali daleko ispod uobičajene razine. To je ozbiljno utjecalo na sposobnost industrije Unije za prikupljanje kapitala i daljnje ulaganje u svoje aktivnosti.
(128)
Na temelju gore navedenog, smatralo se da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Uvod
(129)
U skladu s člankom 3. stavcima 5. i 6. Osnovne antidampinške uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje uzrokovao štetu industriji Unije. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
5.2. Učinak dampinškog uvoza
(130)
Kako je spomenuto gore, potrošnja Unije značajno je porasla tijekom razmatranog razdoblja, za 29,2 %. Međutim, dampinški uvoz iz dotične zemlje značajno se povećao u obujmu, tj. s 1,9 % udjela na tržištu Unije na početku razmatranog razdoblja na 15,7 % tijekom RIP-a. To je očigledno izvršilo pritisak na industriju Unije, posebno od 2010. do kraja RIP-a, kada se taj uvoz više nego udvostručio. Od 2010., a posebno tijekom RIP-a, veliki obujam uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a bio je prisutan na tržištu Unije i snižavao cijene industrije Unije. To stanje nije dopuštalo industriji razvoj prema očekivanjima tijekom RIP-a.
(131)
Neke su stranke tvrdile da se stanje industrije Unije poboljšalo točno od 2010. do RIP-a, što se podudara s udvostručenjem uvoza iz SAD-a. Kako je objašnjeno gore u uvodnim izjavama 102. i 107., činjenica što je mnogo proizvođača iz Unije počelo ulaziti na tržište tijekom razmatranog razdoblja dovela je do pozitivnih kretanja određenih čimbenika štete, poput proizvodnje i obujma prodaje. Međutim, industrija Unije je izgubila tržišni udio u RIP-u u usporedbi s 2010., dok je u isto vrijeme tržište Unije iskusilo najveće povećanje dampinškog uvoza iz SAD-a. Postojanje sniženja cijena i cjenovnog pritiska dovelo je do pogoršanja općeg financijskog stanja, posebno profitabilnosti, industrije Unije.
(132)
Uvoz po niskoj cijeni je tako imao značajnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
5.3. Učinak ostalih čimbenika
(133)
Sljedeći poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se sva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu: uvoz iz drugih zemalja, realizacija izvoza industrije Unije, učinak gospodarske krize i drugi čimbenici poput promjena cijena sirovina, razvoj potražnje i navodni unutarnji problemi trgovačkih društava industrije Unije.
5.3.1. Uvoz iz ostalih zemalja (Brazil)
(134)
Prema dostupnim informacijama, osim Brazila, nije bilo druge zemlje koja je izvozila dotični proizvod u Uniju u značajnim količinama u razmatranom razdoblju. S obzirom na cijene, cijene uvoza iz Brazila ostale su daleko ispod cijena proizvođača u Uniji. Međutim, uvoz iz Brazila je jasno pokazao silazno kretanje obujma (- 81 %) i tržišnog udjela (- 25,8 %) tijekom razmatranog razdoblja. Posljedično, budući da je obujam uvoza smanjen na tako nisku razinu tijekom RIP-a, ne može se smatrati da je prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a i štete industriji Unije tijekom RIP-a.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza podrijetlom iz Brazila (u tonama)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Indeks: 2008.=100
100
86
39
19
Tržišni udio uvoza iz Brazila (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Prosječna jedinična cijena CIF
(eura po toni uvoza)
560,8
496,2
580,8
622,4
Indeks: 2008.=100
100
88
104
111
Izvor:
Eurostat, Agencija UK-a za obnovljiva goriva, baza podataka o carinama pri uvozu koju su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska te zahtjev.
(135)
Stranke su tvrdile da je uvoz iz Brazila ostao iznad de minimis razine kroz razmatrano razdoblje te da se obavljao po dampinškim cijenama na tržištu Unije. Tvrdile su nadalje da je uvoz iz SAD-a samo zamijenio tržišni udio koji je izgubio brazilski uvoz. Prema tome se stoga uvoz iz SAD-a ne bi mogao smatrati uzrokom materijalne štete industriji Unije.
(136)
Kako je objašnjeno gore, brazilski uvoz se značajno smanjio u razmatranom razdoblju. Njegov tržišni udio se smanjio s 30,3 % na 4,5 % u vrijeme kada se potrošnja značajno povećala. Uzimajući u obzir razinu cijene brazilskih izvoznika na tržištu Unije, ne može se isključiti da je prisutnost brazilskog bioetanola u nekoj mjeri doprinijela šteti industrije Unije. Međutim, smatra se da se taj uvoz smanjio na takvu razinu tijekom RIP-a da se ne može smatrati glavnim uzrokom te štete. Doista, u razdoblju između 2010. i RIP-a, dok se uvoz iz Brazila smanjio za oko 200 000 tona, dampinški uvoz iz SAD-a se povećao za preko 330 000 tona. Stoga se smatra da prisutnost brazilskog bioetanola na tržištu Unije, naročito tijekom RIP-a, ne može biti takva da prekine utvrđenu uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz SAD-a i štetnog stanja industrije Unije u tom razdoblju.
5.3.2. Realizacija izvoza industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam izvozne prodaje (u tonama)
26 263
41 023
53 085
59 633
Izvor:
zahtjev i odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(137)
Ispitni postupak je pokazao da je mali obujam bioetanola izvozila industrija Unije tijekom RIP-a po cijenama uvelike iznad onih na tržištu Unije. To je dovelo do zaključka da realizacija izvoza nije čimbenik koji je prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz dotične zemlje.
5.3.3. Utjecaj gospodarske krize
(138)
Za gospodarsku krizu nije utvrđeno da je imala negativni utjecaj na industriju Unije. Potrošnja bioetanola u Uniji pokazala je svoje najveće povećanje u 2009., godini za koju se općenito smatra da je najgora godina gospodarske krize. U istom razdoblju, proizvodnja i prodaja proizvođača u Uniji također se povećala.
(139)
Na temelju gore navedenog, smatra se da gospodarska kriza nije prekinula uzročno-posljedičnu vezu između uvoza po niskoj cijeni iz dotične zemlje i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3.4. Ostali čimbenici
(140)
Stranke su također spomenule druge čimbenike koji su mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu, poput promjena cijena sirovina, razvoja potražnje koja je bila niža od očekivane, regulatornog okvira u Uniji koji je navodno protiv proizvođača u Uniji i određenih navodnih unutarnjih problema proizvođača u Uniji.
(141)
U pogledu promjena cijena sirovina, i za cijene kukuruza i za cijene pšenice je utvrđeno da su bile promjenjive tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni postupak je, međutim, pokazao da većina proizvođača osigurava taj rizik kroz posebne mehanizme određivanja cijena sa svojim dobavljačima ili kroz financijska tržišta. Stoga, čak i ako su se cijene sirovina razlikovale naročito od 2008. do 2010., kada je cijena kukuruza bila niža od cijene pšenice, cijene sirovina u drugoj polovici RIP-a su bile više ili manje jednake. To ukazuje na to da se svaka cjenovna razlika smanjuje na najmanju mjeru i nije trajne naravi.
(142)
Neke su stranke tvrdile da je provedba RED-a u državama članicama bila prespora i da je potrošnja zaostajala za ciljevima utvrđenim u navedenoj Direktivi. Ali, čak i ako početni ciljevi nisu bili u potpunosti ostvareni unutar razmatranog razdoblja, činjenica što je potrošnja porasla značajno, točnije za 29,2 %, u tom razdoblju je pozitivni čimbenik koji se ne može zanemariti u analizi. U svakom slučaju, navodna spora provedba RED-a ne može opravdati prisutnost velikog obujma dampinškog uvoza po niskoj cijeni na tržištu Unije koji snižava cijene industrije Unije i uzrokuje štetu toj industriji. Stoga se tvrdnja odbacuje.
(143)
Stranke su također tvrdile da sama industrija Unije nije mogla zadovoljiti potražnju u Uniji zbog regulatorne nesigurnosti i da je sustav certificiranja vrlo spor i stoga smanjuje koristi za certificirane proizvođače u Uniji. Neke su stranke konačno tvrdile da činjenica što su mnogi proizvođači u Uniji imali unutarnje probleme tijekom razmatranog razdoblja objašnjava svu štetu koju su pretrpjeli. Te tvrdnje, međutim, nisu bile potkrijepljene i ispitni postupak nije potvrdio da su te tvrdnje utemeljene. Svejedno, trebalo bi naglasiti da je ispitni postupak pokazao da svaku navodnu nisku razinu proizvodnje Unije opravdava uglavnom niska razina prodajnih cijena na tržištu Unije koje je uvelike bilo pogođeno naglim porastom dampinškog uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a koji je snižavao cijene proizvođača u Uniji, posebno tijekom RIP-a. Činilo se da proizvođači iz EU nisu imali drugog izbora nego prekinuti proizvodnju jer im cijene nisu omogućivale niti pokrivanje troškova sirovina posebno tijekom RIP-a. Stoga, gore navedene nepotkrijepljene tvrdnje nisu takve da bi prekinule uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije Unije tijekom RIP-a.
(144)
Stoga se zaključuje da svi gore navedeni čimbenici nisu mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz SAD-a.
(145)
Stranke su konačno spomenule činjenicu da je tijekom RIP-a značajan broj uvoza prijavljen pod tarifnim brojem KN 3824, koji ima nisku carinsku pristojbu. Nakon kraja RIP-a razina odgovarajućih carinskih pristojba se podignula. Stranke smatraju da je štetu uzrokovala niska carinska pristojba, a ne damping. U tom smislu, dovoljno je reći da se carinske pristojbe mogu promijeniti u bilo kojem trenutku te da stoga taj argument ne može dovesti u pitanje prisutnost štete tijekom razdoblja ispitnog postupka.
5.4. Zaključak o uzročnosti
(146)
Gornja analiza je pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio uvoza po niskoj cijeni podrijetlom iz dotične zemlje tijekom razmatranog razdoblja. Uz to, utvrđeno je da su cijene tog uvoza bile ispod cijena koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije.
(147)
To povećanje obujma i tržišnog udjela uvoza po niskoj cijeni iz dotične zemlje podudaralo se s općim i neprestanim povećanjem potrošnje u Uniji i također s negativnim rezultatima industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Izvoznici iz dotične zemlje uspjeli su povećati svoj tržišni udio sustavnim snižavanjem cijena industrije Unije. U isto vrijeme, industrija Unije nije uspjela dosegnuti stabilne pozitivne razine profitabilnosti unatoč povećanju svoje aktivnosti.
(148)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici naočigled nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotične zemlje i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(149)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, zaključilo se da je dampinški uvoz iz SAD-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodna napomena
(150)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitalo se postoje li, unatoč zaključku o šteti koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotične zemlje, uvjerljivi razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje antidampinških mjera nije bilo u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
6.2. Interes industrije Unije
(151)
Ispitni postupak je pokazao da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz SAD-a. U nedostatku mjera za ispravak učinaka tog uvoza koji narušavaju trgovinu, daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(152)
Očekuje se da će uvođenje antidampinških pristojba ponovno uspostaviti učinkovite trgovinske uvjete na tržištu Unije, omogućujući cijenama industrije Unije odražavanje troškova proizvodnje. Može se očekivati da bi uvođenje mjera također omogućilo industriji Unije povećanje obujma prodaje i na taj način stjecanje tržišnog udjela izgubljenog zbog prisutnosti dampinškog uvoza. To će zauzvrat imati daljnji pozitivni učinak na njezino financijsko stanje i profitabilnost.
(153)
Stoga je zaključeno da uvođenje antidampinških mjera na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a ne bi bilo protivno interesu industrije Unije.
6.3. Interes uvoznikâ
(154)
Dva trgovačka društva su poslala odgovore na upitnik namijenjen nepovezanim uvoznicima u Uniji. Posjeti radi provjere obavljeni su u prostorima tih uvoznika koji surađuju. Za oba posjećena trgovačka društva, poslovanje s bioetanolom čini samo mali dio njihovog ukupnog prometa (manje od 5 %). Pored toga, oba su navela da bi mogli prenijeti svako povećanje cijena na svoje kupce, korisnike.
(155)
Na temelju dostupnih informacija zaključeno je da uvođenje mjera ne bi imalo značajan negativni učinak na uvoznike.
6.4. Interes korisnikâ
(156)
Četiri trgovačka društva su poslala odgovore na upitnik namijenjen korisnicima u Uniji. Posjeti radi provjere obavljeni su u prostorima jednoga od njih.
(157)
Za posjećeno trgovačko društvo, poslovanje s bioetanolom predstavlja mali dio njegovog prometa, manje od 5 %. Trgovačko društvo je napravilo procjenu učinka u pogledu mješavine E5 i izračunalo da bi pristojba od 100 eura po kubičnom metru imala za posljedicu povećanje cijene za 0,005 eura po litri na crpki.
(158)
U pogledu ostalih triju korisnika, na temelju podataka sadržanih u njihovim odgovorima na upitnik, očito je da bi učinak također bio ograničen. Za jedno trgovačko društvo, obujam koji se nabavlja iz dotične zemlje je prilično ograničen i uvođenje antidampinških pristojba bi doveo samo do minimalnog učinka na njegovu profitabilnost.
(159)
Ostala dva korisnika koja surađuju su povezana i izjavila su da se svako uvođenje antidampinških pristojba može prenijeti na njihove kupce. Također su dali do znanja da imaju dovoljno izbora u izvorima opskrbe i da ne ovise o uvozu iz SAD-a.
(160)
Stranke su tvrdile da nema dovoljno kapaciteta u Uniji za zadovoljenje ukupne potražnje te da će Unija trebati uvoziti radi osiguranja svojih potreba za bioetanolom. Provjereni podaci o kapacitetu pokazuju da je u Uniji postojao neiskorišteni kapacitet, s obzirom posebno na nisku razinu prodajnih cijena. Posljedično, proizvođači iz Unije bi mogli povećati svoju proizvodnju radi zadovoljenja rastuće potražnje, naročito kada se trgovinski poremećaji uklone s tržišta. Nadalje, očekuje se da će se izgraditi novi pogoni te da će početi raditi u bliskoj budućnosti, smanjujući tako svaki navodni rizik nestašice u Uniji.
(161)
S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da učinak antidampinških mjera na uvoz bioetanola iz SAD-a ne bi imao značajan negativni učinak na korisnike u Uniji.
6.5. Zaključak o interesu Unije
(162)
S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, uglavnom ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja antidampinških mjera na uvoz bioetanola podrijetlom iz SAD-a.
7. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
7.1. Razina uklanjanja štete
(163)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(164)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije, bez prekoračenja utvrđenih dampinških marža.
(165)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije pokrivanje troškova proizvodnje i ostvarivanje dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(166)
U ovom slučaju, s obzirom na razmatranja naročito gore u uvodnim izjavama 102. i 103., smatra se da bi se ciljana dobit industrije Unije trebala temeljiti na dobiti ostvarenoj kada je uvoz iz SAD-a bio zanemariv, tj. prosječnoj profitnoj marži prije oporezivanja jednog od proizvođača iz Unije u uzorku u 2008. i 2009., proizvođača koji u to vrijeme nije bio u fazi pokretanja poslovanja. Stoga se smatra da je marža od 6,8 % prometa razumna i da se može smatrati primjerenim minimumom kojeg je industrija Unije mogla očekivati pod uobičajenim trgovinskim uvjetima u izostanku štetnog dampinga tijekom RIP-a.
(167)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena izračunana je tako da su se prodajne cijene proizvođača u Uniji u uzorku prilagodile stvarnom gubitku, odnosno stvarnoj dobiti ostvarenoj tijekom RIP-a i dodala se profitna marža navedena gore u tekstu.
(168)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz SAD-a, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom proizvoda koje su proizvođači iz Unije prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.
7.2. Oblik i razina pristojba
(169)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da bi, u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, konačne antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda trebalo uvesti na razini marže dampinga i štete, ovisno koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe. Prema tome, sve stope pristojba trebalo bi na odgovarajući način odrediti na razini utvrđenih dampinških marža.
(170)
Predložene konačne antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:
Dampinška marža
Marža štete
Konačna pristojba
Dampinška marža na području cijele zemlje (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
S obzirom na činjenicu da će se antidampinška pristojba također primjenjivati na mješavine koje po obujmu sadrže više od 10 % (v/v) bioetanola, u razmjeru sa njihovim sadržajem bioetanola, radi učinkovite provedbe mjere od strane carinskih tijela država članica smatra se prikladnim odrediti pristojbu kao fiksni iznos na temelju sadržaja čistog bioetanola.
(172)
Stopa antidampinške pristojbe određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga, ona odražava stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka. Ta pristojba na razini cijele zemlje koja se primjenjuje na sva trgovačka društva primjenjiva je na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a.
(173)
Iako se prvotno planiralo ograničenje trajanja mjera na 3 godine zbog percipiranih dinamičnih tržišnih razvoja u pogledu dotičnog proizvoda, to pitanje je ponovno ocijenjeno nakon komentara dobivenih od zainteresiranih stranaka. Podnositelji zahtjeva posebno su tvrdili da bi u ovoj fazi bilo prerano očekivati veliku promjenu u tržišnim obrascima jer bi prebacivanje na novu generaciju bioetanola moglo vrlo vjerojatno značajno vremenski trajati i ne bi se smjelo uzeti u obzir u trenutačnom prijedlogu. Također, bilo bi prerano pretpostaviti da bi ishod i učinak nekih od regulatornih prijedloga trenutačno raspravljanih bio za sve subjekte na tržištu. Nakon ispitivanja tih argumenata smatralo se da nije prikladno odstupiti od uobičajenog razdoblja važenja mjera kako je predviđeno u članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. To ne dovodi u pitanje mogućnost svake zainteresirane stranke traženja revizije ako bi to okolnosti opravdavale u skladu s člankom 11. stavkom 3.
8. EVIDENTIRANJE
(174)
Komisija je zaprimila zahtjeve od podnositelja zahtjeva za evidentiranjem uvoza bioetanola podrijetlom iz SAD-a. Prema članku 14. stavku 6. Osnovne uredbe, Komisija može, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, naložiti carinskim tijelima poduzimanje odgovarajućih mjera evidentiranja uvoza tako da se na te uvoze mjere mogu naknadno primijeniti od datuma evidencije. Na zahtjev industrije Unije, koji sadrži dostatne dokaze za opravdanje takvih mjera, uvoz može podlijegati evidentiranju. Podnositelj zahtjeva je tvrdio, budući da je evidentiranje uvedeno u istovremenom antisubvencijskom postupku na uvoz bioetanola podrijetlom iz SAD-a (14), da su takvi uvjeti automatski ispunjeni.
(175)
Međutim, trebalo bi istaknuti da je evidentiranje u istovremenom antisubvencijskom postupku uvedeno u potpuno drukčijem skupu okolnosti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10. Uredbe (EU) br. 771/2012, unatoč pozitivnim nalazima subvencioniranja protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere i materijalne štete na taj način uzrokovane industriji Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, Komisija je odlučila da neće uvesti privremene kompenzacijske pristojbe jer je privremeno utvrđeno da je glavni program subvencioniranja na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka prestao, u smislu da nije više davao koristi u trenutku kada bi se uvele privremene mjere. Međutim, bilo je dokaza da bi SAD mogao ponovno uspostaviti glavni program subvencioniranja za koji je utvrđeno da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere u nadolazećim mjesecima s povratnim učincima. U tom slučaju, Komisija je smatrala da bi imala pravo uvesti (i s vremenom naplatiti) privremene kompenzacijske pristojbe u trenutačnom ispitnom postupku. Stoga, radi očuvanja prava Europske unije u tim posebnim okolnostima, Komisija je odlučila naložiti carinskim tijelima evidentiranje uvoza. Taj posebni skup okolnosti se ne primjenjuje u trenutačnom antidampinškom postupku,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bioetanola, koji se nekad navodi i kao „etanol za gorivo”, tj. etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije), denaturirani ili nedenaturirani, isključujući proizvode s udjelom vode većim od 0,3 % (m/m), mjereno u skladu s normom EN 15376, ali uključujući etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije) sadržan u mješavinama s benzinom s udjelom etilnog alkohola većim od 10 % (v/v) namijenjen kao gorivo, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 i ex 3824 90 97 (oznake TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 i 3824909767), podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na proizvod opisan u stavku 1. iznosi 62,3 eura po toni neto. Antidampinška pristojba se primjenjuje u razmjeru, po težini, s ukupnim sadržajem čistog etilnog alkohola proizvedenog od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije) (sadržaj bioetanola).
3. Proizvodi opisani u stavku 1. izuzeti su od konačne antidampinške pristojbe ako se ne koriste kao gorivo. Izuzeće podliježe uvjetima utvrđenim u odgovarajućim propisima Europske unije u pogledu carinske provjere korištenja takve robe (vidjeti članke od 291. do 300. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93).
4. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili se treba platiti razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe (EEZ) br. 2454/93, iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gore utvrđenog iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara razdjeljivanju cijene koja je stvarno plaćena ili se treba platiti.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. veljače 2013.