РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 юни 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република и за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на тези стоки с произход или изпратени от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 и член 14, параграф 5 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Европейския съюз (Съюза) на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. клетки и подложки) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
3. Засегнати от процедурата страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на разследването жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати, тъй като САЩ бяха разглеждани като възможна държава аналог.
(5)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в съответната държава, несвързани вносители и производители от Съюза с отношение към разследването, и за да може да приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е решила да ограничи производителите износители в съответната държава, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора за временната извадка от производители от Съюза. Тя се състоеше от девет производители от Съюза, избрани от около 220 производители от Съюза, за които беше известно преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт (вж. съображение 26 по-долу), избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското местоположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка. Няколко заинтересовани страни изказаха мнения относно временната извадка, а една страна поиска изслушване от страна на служителя по изслушванията.
(8)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
някои страни изтъкнаха съображението, че информацията, обозначена като „Limited“ и представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те изказаха критика, че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна информация, и поискаха да бъдат оповестени държавите членки, където са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества (поотделно и като цяло за извадката);
ii)
методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадка. Поради това беше изказано мнението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Като не е била определена промишлеността на Съюза на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и следователно дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 19 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването;
iii)
беше изказано мнението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване;
iv)
една страна изтъкна, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на полупроводникови пластини и елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производство на модули, а не обемът на производство на елементи и полупроводникови пластини;
v)
същата страна изтъкна, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка;
vi)
една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изтъкна, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(9)
Изтъкнатите от страните аргументи бяха разгледани и срещу тях могат да се отбележат следните съображения:
i)
производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, ето защо възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени;
ii)
Комисията „е разграничила“ определянето на подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора за временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били взети поотделно решения за всеки един от тях. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждане на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. Нещо повече, при започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 19) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването;
iii)
всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора за извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради тази причина възражението беше отхвърлено;
iv)
въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора за временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на полупроводникови пластини и елементи на вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на полупроводниковите пластини и елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на полупроводниковите пластини и елементите от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор за временната извадка е обоснована и ето защо като цяло извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза за разследвания продукт. По тази причина възражението беше отхвърлено;
v)
що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са били със значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът за временната извадка, е достатъчно надеждна. По тази причина възражението беше отхвърлено;
vi)
относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора за временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора за извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Ето защо това възражение беше отхвърлено.
(10)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като се взеха предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското местоположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да се разследват в рамките на наличното време. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите, между 17 % и 24 % за елементите и между 28 % и 35 % за полупроводниковите пластини и включваше вертикално интегрирани и неинтегрирани производители. Предвид на това, че точният процент би дал възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат оповестени точни данни.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(11)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители, в известието за започване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу.
(12)
От около 250 несвързани вносители, посочени от жалбоподателя, с които се свърза Комисията, трийсет и шест страни отговориха на формуляра за извадката, приложен към известието за започване на процедурата: трийсет и пет - за модулите, една страна - за елементите, докато за полупроводниковите пластини нямаше отговори. В съответствие с член 17 от основния регламент подборът за извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да се разследва в рамките на наличното време. На тази основа Комисията изготви извадка от трима несвързани вносители за модулите и от един за елементите. След получените коментари Комисията реши да включи в извадката още един несвързан вносител за модулите. Това дружество заяви интереса си и изтъкна, че мащабът на дейностите му обосновава включването му в извадката. Представените от това дружество данни бяха отново разгледани и стана ясно, че е допусната техническа грешка по отношение на обема на вноса, съобщен от този вносител. Поради тази причина дружеството беше включено в извадката от несвързани вносители. Освен това две дружества, които бяха първоначално включени в извадката, не отговориха на въпросниците и бяха счетени за несъдействащи при разследването и изключени от извадката от несвързани вносители. Ето защо извадката от несвързани вносители се състоеше от двама вносители (за модулите) и един вносител (за елементите), представляващи около 2-5 % от общия внос от съответната държава. След получаване на отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на двама от тримата вносители е била всъщност свързана със слънчеви инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. При разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти. При тези обстоятелства извадката временно се счете за представителна. В хода на последващото разследване Комисията обаче ще се свърже с още съдействащи несвързани вносители, за да провери дали те могат да се считат за вносители и за да разгледа възможността за увеличение на размера на извадката.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу. Също така бяха проведени консултации с органите на съответната държава.
(14)
135 китайски производители износители (често групи от няколко дружества) заявиха интереса си при изготвяне на извадката. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на 80 % от общата стойност на китайския износ. Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката китайски производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители и на оператори нагоре и надолу по веригата и техните сдружения, които заявиха интереса си в сроковете по известието за започване на процедурата. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(16)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от трима включени в извадката вносители от Съюза и от двайсет и един оператори нагоре и надолу по веригата, както и от три от техните сдружения.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества (групи дружества):
а)
производители от Съюза:
-
извършени бяха проверки на място в обектите на десет включени в извадката производители от Съюза;
б)
производители износители в КНР:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, КНР,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, КНР,
-
JingAo Group, КНР,
-
Jinzhou Yangguang Energy, КНР,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, КНР,
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР;
в)
свързани вносители в Съюза:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Мюнхен, Германия,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Италия,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Рим, Италия,
-
Sunways AG, Констанц, Германия,
-
JA Solar GmbH, Мюнхен, Германия;
г)
свързани търговци/вносители извън Съюза:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Тайван,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Wealthy Rise International Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Швейцария,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Швейцария;
д)
невързан вносител в Съюза:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Германия;
е)
оператори нагоре по веригата:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия;
ж)
оператори надолу по веригата:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия,
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания;
з)
сдружения:
-
EPIA, Брюксел, Белгия.
(18)
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители в КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, беше извършена проверка на място в следните дружества, за да се установи нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Индия,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Индия.
4. Разследван период и разглеждан период
(19)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период“ или съкратено „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(21)
Следните продуктови видове са изключени от обхвата на определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни ФВ продукти;
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
(22)
ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия. Преобразуването се извършва от елементи, които поемат светлината и я преобразуват в електрическа енергия чрез кристален силиций.
(23)
Полупроводниковите пластини са първият етап от производствения процес. Те са изработени от кристален силиций и са ключов компонент за производството на елементи.
(24)
Първо кристалният силиций трябва да се стопи, за да се получат слитъци от кристален силиций, които се режат на полупроводникови пластини. Полупроводниковите пластини се подлагат на поредица от високотехнологични обработки, за да се създадат работещи слънчеви елементи, които са вторият етап от производствения процес. Те имат p-n преход, за да събират и предават електрическата енергия, която е произведена от елемента.
(25)
Модулите са третият етап от производствения процес. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено рамките се изработват, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
2. Сходен продукт
(26)
При разследването се установи, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия (държавата аналог за целите на определянето на нормалната стойност), и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и едни и същи основни крайни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
i) Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(27)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че разследването не може да обхване три продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите, елементите и полупроводниковите пластини следва да са обект на три отделни разследвания. Освен това те изказаха мнението, че е неясно дали разследването обхваща само един продукт или три отделни продукта и поради това те не са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си. Беше поискано също така да се изключат от разследването полупроводниковите пластини, в случай че не се изключат монокристалните полупроводникови пластини (вж. съображения 42-44 по долу).
(28)
Производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес с отделни производствени етапи. Модулите, елементите и полупроводниковите пластини заедно определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на полупроводникови пластини и елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на полупроводниковите пластини и елементите.
(29)
В известието за започване на разследването беше посочено ясно, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини са разследваният продукт. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради тези съображения твърденията бяха отхвърлени.
ii) Различна номенклатура
(30)
Беше изтъкнато също така, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни нива, а именно кодове по КН от осем цифри, подпозиция от шест цифри, позиция от четири цифри от ХС и глави от две цифри, както и че се намират в различни раздели на номенклатурата на ХС. Сам по себе си този аргумент не е релевантен за определяне на обхвата на продукта при антидъмпингово разследване, което се основава на физическите характеристики на разглеждания продукт.
iii) Добавена стойност на елементите
(31)
Няколко страни изтъкнаха, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големият дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(32)
При разследването се установи, че производството на елементи е най-сложната част в производствения процес от технологична гледна точка. Същевременно се установи също така, че трите производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради тези съображения твърдението беше отхвърлено.
iv) Отделни пазари
(33)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(34)
Модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено по-горе в съображения 23-25, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес с отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Поради посочените съображения този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
v) Крайни приложения и взаимозаменяемост
(35)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(36)
Както е посочено по-горе, при разследването се установи, че производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
vi) Дистрибуторски канали
(37)
Една заинтересована страна изтъкна, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различните дистрибуторски канали не могат да се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
vii) Възприемане от страна на потребителите
(38)
Беше изтъкнато, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(39)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
viii) Тънкослойни продукти
(40)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като тя изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(41)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 21 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат при различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули, елементи и полупроводникови пластини. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
ix) Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Една заинтересована страна изтъкна, че монокристалните полупроводникови пластини следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, тъй като имат различни физически, химически и технически характеристики от тези на поликристалните полупроводникови пластини. Беше изтъкнато, че те имат разлики в кристалната структура, формата и външния вид. Освен това беше изказано мнението, че няма производство в Съюза на монокристални полупроводникови пластини.
(43)
При разследването се установи, че монокристалните полупроводникови пластини са с по-високо качество от поликристалните полупроводникови пластини, въпреки че са резултат от сходни производствени процеси, като се използва еднаква основна суровина (полисилиций). Ето защо се стигна до заключението, че монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики.
(44)
При разследването се установи, че основните крайни приложения са едни и същи, тъй като монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини са изключително предназначени за производството на слънчеви елементи (съответно монокристални и поликристални) и от тях се произвеждат слънчеви модули (съответно монокристални и поликристални). Няма съществени разлики между двата вида полупроводникови пластини и те са взаимозаменяеми, като и двата вида могат да се използват за производство на елементи. Освен това, що се отнася до твърдението, че няма производство на монокристални полупроводникови пластини в Съюза, при разследването се установи, че и двата вида полупроводникови пластини се произвеждат в Съюза. Поради посочените съображения този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
х) Полуготови продукти
(45)
Освен това беше изтъкнато, че полупроводниковите пластини и елементите следва да се считат за два полуготови захранващи продукта, докато модулите са крайните продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(46)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
xi) Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(47)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като те генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електрическата мрежа.
(48)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разследвания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електрическата мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електрическата мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
xii) Заключение
(49)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че кристалните силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, описани по-горе, представляват един и същ продукт. Въпреки това Комисията допълнително ще разгледа въпроса дали модулите, елементите и полупроводниковите пластини съставляват един, два или три отделни продукта. Тя приканва всички заинтересовани страни да представят мненията си по този въпрос, като вземат предвид временното заключение, което направи на този етап Комисията. При всяко положение, дори ако в крайна сметка се установи, че те представляват два или три отделни продукта, настоящото разследване ще обхване всички тези отделни продукти и окончателните мерки ще бъдат наложени върху модулите, елементите и полупроводниковите елементи независимо от въпроса дали са един или няколко продукта.
В. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(50)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания във връзка с внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1-6 за производителите, за които е било установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(51)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; както и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(52)
В настоящото разследване всички включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра на заявление за ТДПИ в определените срокове.
(53)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в обектите на съответните дружества.
(54)
При проверката беше установено, че всички седем производители износители (групи дружества), подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията по критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(55)
Всичките седем групи дружества са се ползвали от преференциален данъчен режим (преференциални данъчни режими) и са получавали безвъзмездни средства и съответно не успяха да докажат, че дейностите им не са засегнати от значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и поради това не отговориха на изискванията по критерий 3 при оценката за ТДПИ.
(56)
Шест групи дружества не успяха да докажат, че сметките им подлежат на независим одит съгласно международните счетоводни стандарти, и ето защо те не отговориха на изискванията по критерий 2 при оценката за ТДПИ.
(57)
Една група дружества не успя да докаже, че всичките ѝ дружества подлежат на разпоредбите на законодателството относно несъстоятелността, и не отговори на изискванията по критерий 4 при оценката за ТДПИ.
(58)
Освен това три групи дружества не можаха да докажат, че не са обект на значителна намеса от страна на държавата, и не отговориха на изискванията по критерий 1 при оценката за ТДПИ.
(59)
След оповестяване на заключенията от оценката за ТДПИ бяха получени мнения от всички включени в извадката дружества.
(60)
Две групи дружества представиха възражения във връзка с процедурата и заявиха, че определянето на ТДПИ е извършено след изчитане на тримесечния срок по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати. В подкрепа на твърдението те посочиха решенията на Съда по делата Brosmann (4) и Aokang (5), които бяха свързани с вноса на обувки.
(61)
Първо, трябва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang не са подходящи за оценка на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до случаи, при които въобще не са били извършени оценки за ТДПИ.
(62)
Освен това делата Вrosmann и Aokang не са от значение за оценката на законосъобразността на настоящото разследване с оглед на факта, че основният регламент междувременно беше изменен. В член 2, параграф 7 от основния регламент, както е изменен, се предвижда, че Комисията определя ТДПИ само по отношение на дружества, които са включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, като определянето се извършва в рамките на седем месеца и при всяко положение - не по-късно от осем месеца след започване на разследването. Този изменен член се прилага за всички нови и текущи разследвания от 15 декември 2012 г., т.е. включително и за настоящото разследване.
(63)
Във всеки случай трябва да се съблюдава тълкуването на установената съдебна практика, според което няма per se нарушение на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен.
(64)
Основните коментари по същество, които бяха получени, касаеха преференциалния данъчен режим и безвъзмездните средства. Износителите не оспорваха установените факти, а поставяха под съмнение значението им с оглед на изпълнението на критерий 3 за ТДПИ. По-конкретно те изтъкнаха, че предоставените от държавата предимства не представляват значителна част от оборотите на съответните дружества.
(65)
В тази връзка трябва да се отбележи, че система на данъците върху доходите, която третира благоприятно определени дружества, счетени за стратегически от правителството, със сигурност не е характерна за една пазарна икономика. Такава система все още е значително повлияна от държавното планиране. Също така се отбелязва, че нарушенията вследствие на намаленията на данъка върху доходите са значителни, тъй като те напълно променят размера на печалбата преди облагане с данъци, която дружеството трябва да реализира, за да е атрактивно за инвеститорите. Нарушенията са също така с траен характер и поради самото естество на получените през разследвания период предимства абсолютното им изражение не е от значение за оценката дали нарушението е „значително“. По-скоро оценката в това отношение трябва да се основава на цялостното въздействие на мярката върху финансовото и икономическото състояние на дружеството.
(66)
По отношение на критерий 2 три групи дружества изтъкнаха, че отговарят на съответните правила от международните счетоводни стандарти, тъй като техните американски консолидирани финансови отчети са били в пълно съответствие с тези стандарти. Някои дружества изтъкнаха също така, че като цяло финансовите им отчети отговарят на китайските счетоводни стандарти, които са считани от тях за равностойни на международните стандарти. Въпросът в случая обаче не е дали китайските счетоводни стандарти отговарят на международните счетоводни стандарти, а дали финансовите отчети съответстват на приложимите счетоводни стандарти. По-конкретно тези коментари не представиха отговор на факта, че по отношение на отделните финансови документи на съответните китайски дружества се установи, че няколко международни счетоводни стандарти (и съответстващите китайски счетоводни стандарти), включително за обезценката на материалните запаси и оповестяването на операции със свързани страни, са били нарушени.
(67)
По отношение на критерий 1, като се вземат предвид коментарите на страните и решението по дело C-337/09 P (6), се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от всички дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за всички включени в извадката износители остава без изменение, тъй като въпреки това те не отговарят на изискванията по критерии 2 и 3.
(68)
По отношение на критерий 4 групата дружества, посочена в съображение 57 по-горе, успя да докаже, че междувременно е било започнато производство по несъстоятелност срещу основното китайско дружество от групата. Ето защо се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от тази група дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за тази група дружества остава без изменение, тъй като групата не отговаря на изискванията по критерии 2 и 3.
(69)
В заключение за нито един от включените в извадката производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и/или 3 за ТДПИ. Поради това на никое от тези дружества не може да бъде предоставено ТДПИ.
1.2. Индивидуално разследване
(70)
Осемнайсет съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(71)
Предвид големия брой получени искания Комисията временно заключи, че индивидуалните разследвания биха затруднили необосновано разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Поради това временно беше решено да не се приеме никое от исканията за индивидуално разследване.
1.3. Държава аналог
(72)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(73)
В известието за започване на процедурата Комисията изрази намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог с оглед на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят мнението си в тази връзка.
(74)
Няколко износители и вносители представиха коментар за избора на държава аналог, като изтъкнаха, че САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки.
(75)
Заинтересованите страни предложиха Тайван, Индия и Южна Корея като по-удачен избор на държава аналог. Вследствие на тези мнения беше решено да се разшири анализът с оглед на определянето на подходяща държава аналог. Поради това беше осъществена връзка с всички основни производители на слънчеви панели. Беше установен контакт с общо 34 дружества в Индия, 9 в Япония, 15 в Малайзия, 2 в Мексико, 34 в Корея, 9 в Сингапур, 43 в Тайван и 21 в САЩ.
(76)
Отговори бяха получени от две дружества в Индия, две в Тайван и две в САЩ. Тъй като дружествата в Тайван почти изключително са произвеждали ФВ елементи, а китайският износ е основно на модули, и тъй като САЩ бяха счетени за неподходящ избор на държава аналог предвид на получените коментари, временно беше решено да се използва Индия като държава аналог. Следва да се отбележи, че Комисията може отново да разгледа този въпрос, ако при по-нататъшното разследване се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини представляват два или три различни продукта. По-конкретно, тъй като Индия не произвежда полупроводникови пластини, може да бъде избрана друга държава аналог за тях.
(77)
Един индийски производител представи непълни отговори. Поради това представената от това дружество информация не можеше да се използва за определяне на нормалната стойност. Въпреки това информацията, изпратена от това дружество, след като беше проверена, можеше да се използва за потвърждение на това, че информацията от изцяло съдействащия производител от държавата аналог е била несъмнено представителна за индийския пазар.
1.4. Нормална стойност
(78)
Тъй като на нито един от включените в извадката китайски износители не беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като се използва Индия за трета държава аналог с пазарна икономика.
(79)
На първо място, бяха установени продуктовите видове, продавани на вътрешния пазар от страна на производителя от държавата аналог, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(80)
След това, по отношение на производителя от държавата аналог, Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това беше направено, като за всеки продуктов вид се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(81)
Когато обемът на продажбите на даден продуктов вид, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния продуктов вид и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на този вид, реализирани на вътрешния пазар през РП.
(82)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден продуктов вид са съставлявали 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(83)
Когато всички продуктови видове са били продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(84)
За продуктовите видове, чиито продажби не са извършени при обичайни търговски условия, както и за продуктовите видове, които не са били продавани на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(85)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения напълно съдействащ производител от държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към средните производствени разходи на същия производител през разследвания период. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да се използват за преценка на това, дали продажбите са били извършени при обичайни търговски условия, и при конструиране на нормалните стойности.
(86)
За слънчевите полупроводникови пластини нормалната стойност не можеше да се установи чрез използване на методологията, описана в съображения 79-85 по-горе, тъй като никой от съдействащите индийски производители не е произвеждал слънчеви полупроводникови пластини. Беше проверено дали нормалната стойност може да се определи на базата на някой много близък продукт, като се направят необходимите корекции за разликите във физическите качества, ако това е необходимо. В случая на слънчевите полупроводникови пластини най-близкият продукт са слънчевите елементи. Въпреки това полупроводниковите пластини трябва да подлежат на значителна обработка, за да станат елементи. Освен това при този метод се налагат значителни корекции, които не могат да се изчислят надеждно. Ето защо нормалната стойност на елементите не може да се използва като база за изчисление на нормалната стойност за полупроводниковите пластини. Като алтернатива беше разгледана възможността за използване на цените на полупроводниковите пластини, продавани от производители от държавите с пазарна икономика на индийския пазар, тъй като тези цени са представителни за пазарните условия на пазара на полупроводникови пластини в Индия. Тъй като Южна Корея е държавата с пазарна икономика, която е най-големият доставчик на полупроводникови пластини за производителите от държавата аналог, нормалната стойност беше определена въз основа на цените на южнокорейските полупроводникови пластини на индийския пазар.
1.5. Експортна цена
(87)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(88)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени директно на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или дължими цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(89)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от съдействащия несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната печалба на свързания вносител не беше счетена за надеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
1.6. Сравнение
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(91)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(92)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, комисиони и банкови такси във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(93)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(94)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен като среднопретеглена стойност на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(95)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен с общия обем на китайския внос в Съюза.
(96)
Тъй като съдействащите дружества са извършили повече от 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(97)
Въз основа на гореизложеното временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
88,5 %
Всички други дружества
112,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(98)
Сходният продукт се произвежда от около 220 известни производители в Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(99)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза за РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите, елементите и полупроводниковите пластини са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. При възможност получените от консултанта данни бяха сверени с публичните източници и с проверените отговори на въпросниците.
(100)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите, 2 GW за елементите и 2 GW за полупроводниковите пластини през РП.
(101)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, десет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули, 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи и 28-35 % от общото производство на Съюза на полупроводникови пластини.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(102)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи и полупроводникови пластини.
(103)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(104)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(105)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и равнище на дъмпинговия марж. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от съответната държава. По-нататък „общ пазар“ включва както използването за собствено потребление, така и предлагането на продукта на свободния пазар.
(106)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
3. Потребление на Съюза
(107)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, посочен в съображение 99 по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(108)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5 465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г. = 100)
100
223
364
321
Източник:
Europressedienst
Таблица 1б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Източник:
Europressedienst
Таблица 1в
Потребление на Съюза на полупроводникови пластини (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
1 683
2 376
2 723
2 163
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
129
Източник:
Europressedienst
(109)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 29 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(110)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както следва:
Таблица 2а
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
3 425
8 606
15 810
13 986
Индекс (2009 г. = 100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
63 %
71 %
80 %
80 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
175
530
970
1 019
Индекс (2009 г. = 100)
100
303
554
582
Пазарен дял от общия пазар
8 %
16 %
22 %
25 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2в
Внос на полупроводникови пластини от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
95
523
880
711
Индекс (2009 г. = 100)
100
551
926
748
Пазарен дял от общия пазар
6 %
22 %
32 %
33 %
Източник:
Europressedienst
(111)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от съответната държава се е увеличил значително, а именно с 308 % по отношение на модулите, с 482 % - за елементите, и с 648 % - за полупроводниковите пластини. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от съответната държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от съответната държава е нараснал от 63 % на 80 % за модулите, от 8 % на 25 % за елементите и от 6 % на 33 % за полупроводниковите пластини. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(112)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от съответната държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(113)
Средната цена на вноса в Съюза от съответната държава се е променяла, както следва:
Таблица 3а
Цена на вноса на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
36
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3б
Цена на вноса на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
70
58
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
Таблица 3в
Цена на вноса на полупроводникови пластини от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
550
400
400
333
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
73
60
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(114)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите, елементите и полупроводниковите пластини. Що се отнася до модулите, средната цена на вноса е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната цена на вноса на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW. През разглеждания период средната цена на вноса на полупроводникови пластини е намаляла с 40 % (от 550 EUR/kW на 333 EUR/kW).
(115)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(116)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по продуктов вид за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по продуктов вид на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на двамата включени в извадката вносители на модули. Фактът, че тяхната основна дейност не е била внос, а монтиране на модули, не е довел до непредставителност на данните.
(117)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 17,5-30,7 % за модулите, 4-24,2 % за елементите, 16,6-21,6 % за полупроводниковите пластини и общо за разглеждания продукт 11,2-27,5 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Както е упоменато в съображения 7-10 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(120)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, посочен в съображение 99 по-горе, във връзка с всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(121)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(122)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(123)
Една заинтересована страна изтъкна, че пазарните условия във връзка с разглеждания продукт се различават в отделните държави членки и поради това анализът на вредата следва да се извърши поотделно за всяка държава членка. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(124)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г. = 100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4в
Полупроводникови пластини - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 600
2 677
2 553
2 017
Индекс (2009 г. = 100)
100
167
160
126
Производствен капацитет
2 600
3 410
3 945
3 636
Индекс (2009 г. = 100)
100
131
152
140
Използване на капацитета
62 %
79 %
65 %
55 %
Източник:
Europressedienst
(125)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(126)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията във връзка с потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(127)
През разглеждания период производството на Съюза на полупроводникови пластини се е увеличило с 26 % като цяло. Производството на Съюза е достигнало връх през 2010 г., след което е отбелязало трайно свиване през 2011 г., за да достигне още по-ниски нива през РП. В отговор на увеличеното потребление на Съюза производителите от Съюза на полупроводникови пластини са увеличили производствения си капацитет с 52 % до 2011 г., а след това техният капацитет е намалял през РП. Независимо от това производственият капацитет на полупроводникови пластини на промишлеността на Съюза е отбелязал ръст от 40 % като цяло през разглеждания период. Въпреки увеличението на производството процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза на полупроводникови пластини е отбелязал ръст до 2010 г., а след това - трайна тенденция на свиване, която се е изразила в цялостен спад от 7 процентни пункта през разглеждания период, достигайки 55 % през РП.
(128)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г. = 100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5в
Полупроводникови пластини - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 363
1 520
1 608
1 269
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
118
93
Пазарен дял
81 %
64 %
59 %
59 %
Източник:
Europressedienst
(130)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това, на фона на ръста на потреблението от 221 % това се е изразило в спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, общият обем на продажбите е спаднал със 7 % на фона на увеличено потребление, в резултат на което е настъпило свиване на пазарния дял на полупроводникови пластини от 81 % през 2009 г. на 59 % през РП.
(131)
В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от съответната държава, а продажбите на полупроводникови пластини са намалели. Това означава, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за трите сегмента са отбелязали спад през разглеждания период.
5.2.3. Заетост и производителност
(132)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
11 779
15 792
17 505
16 419
(Индекс 2009 г. = 100)
100
134
149
139
Производителност (kW/на наето лице)
183
211
247
245
(Индекс 2009 г. = 100)
100
115
135
134
Източник:
Europressedienst
Таблица 6б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
5 281
5 937
5 641
4 782
(Индекс 2009 г. = 100)
100
112
107
91
Производителност (kW/на наето лице)
319
400
483
423
(Индекс 2009 г. = 100)
100
126
151
133
Източник:
Europressedienst
Таблица 6в
Полупроводникови пластини - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
1 944
3 853
4 291
3 920
(Индекс 2009 г. = 100)
100
198
221
202
Производителност (kW/на наето лице)
823
695
595
515
(Индекс 2009 г. = 100)
100
84
72
63
Източник:
Europressedienst
(133)
Между 2009 г. и РП заетостта се е увеличила с 39 % за модулите и със 102 % за полупроводниковите пластини, докато за елементите е бил отчетен спад от 9 %. Трябва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите и полупроводниковите пластини. За елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на дъмпинговия внос от КНР. Въпреки това общата производителност на полупроводникови пластини е намаляла с 37 % през разглеждания период.
(134)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули и полупроводникови пластини между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите и полупроводниковите пластини също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
5.2.3.1. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза, предвид на обема и цените на вноса от съответната държава, това въздействие може да се счита за значително.
(136)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване във връзка с разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяването от предишен дъмпинг, не е релевантен.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(137)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 г. = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
65
52
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
51
31
Производствени разходи (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Индекс 2009 г. = 100)
100
62
64
45
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7в
Полупроводникови пластини - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
709
564
515
426
(Индекс 2009 г. = 100)
100
80
73
60
Производствени разходи (EUR/kW)
631
496
520
648
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
82
103
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(138)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите, с 69 % за елементите и с 40 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Що се отнася до полупроводниковите пластини, производствените разходи са регистрирали спад през 2010 г. спрямо 2009 г., но са се увеличили през 2011 г., като все още са останали под нивото от 2009 г. През РП разходите са се увеличили още и са достигнали до нива, малко по-високи от тези през 2009 г., което основно може да се обясни със спирането на производството през РП. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилиция. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на дъмпинговия внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 144 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт (с изключение на полупроводниковите пластини), което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
5.3.2. Разходи за труд
(139)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Индекс 2009 г. = 100)
100
107
110
113
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Индекс 2009 г. = 100)
100
99
99
99
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8в
Полупроводникови пластини - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Индекс 2009 г. = 100)
100
104
100
117
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(140)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, средните разходи за труд на наето лице са варирали - увеличили са се между 2009 г. и 2010 г., спаднали са през 2011 г., но са нараснали през разглеждания период като цяло със 17 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с едновременното увеличение на производителността (модулите), промяната на инфлацията и социалните разходите на някои производители от Съюза (полупроводникови пластини) във връзка със свиването на дейностите на промишлеността между 2011 г. и РП.
5.3.3. Запаси
(141)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Индекс 2009 г. = 100)
100
141
260
229
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Индекс 2009 г. = 100)
100
140
452
402
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9в
Полупроводникови пластини - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Индекс 2009 г. = 100)
100
16
105
170
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(142)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите и със 70 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. По отношение на полупроводниковите пластини, докато промишлеността на Съюза е намалила запасите си между 2009 г. и 2010 г. с повече от 80 % поради увеличението на продажбите си, запасите в края на периода са нараснали бързо и са достигнали нива над равнището от 2009 г., а след това са нараснали с още 65 процентни пункта през РП.
(143)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(144)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10в
Полупроводникови пластини - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Парични потоци
39 %
47 %
32 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(145)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(146)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта, за елементите - с 49 процентни пункта, а за полупроводниковите пластини - с 63 процентни пункта.
(147)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, и рентабилността е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите и полупроводниковите пластини.
(148)
По същия начин тенденцията във връзка с нетните парични потоци, което е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала тази тенденция към постепенно намаление между 2009 г. и РП, а именно спад с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г., като най-силно изразеното свиване на паричните потоци се е наблюдавало между 2011 г. и РП. Намалението на паричните потоци за елементите и полупроводниковите пластини е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(149)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Индекс 2009 г. = 100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11в
Полупроводникови пластини - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Индекс 2009 г. = 100)
100
42
37
20
Възвръщаемост на инвестициите
10 %
8 %
0 %
-7 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(150)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите и с 80 % за полупроводниковите пластини, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите и полупроводниковите пластини през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(151)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите и полупроводниковите пластини, докато е било налице увеличение през 2009 г. и 2010 г., ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - 17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - 19 %. По отношение на полупроводниковите пластини ВИ е показала трайна отрицателна тенденция, достигайки - 7 % през РП. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(152)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3.5. Заключение относно вредата
(153)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(154)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(155)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(156)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(157)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако дъмпинговият внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(158)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(159)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Извън това бяха проучени други известни фактори освен дъмпинговия внос, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(160)
Заинтересована страна заяви, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни сред държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Националните схеми за подпомагане определят до известна степен размера на пазарите на държавите членки. Разследването обаче разкри също, че търсенето не зависи изключително от схемите за подпомагане. В зависимост от географското местоположение (слънчева експозиция) и цената на електроенергията на дадено място цените на слънчевите панели изглежда са достигнали или най-малкото са били близо до изравняване с тези на електроенергията от конвенционални източници, което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от схемите за подпомагане. Следователно е невъзможно да се потвърди, че пазарните условия зависят изключително от схеми за подпомагане и поради това твърдението бе отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(161)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, увеличавайки значително обема си с над 300 % за модули, с 482 % за елементи и с 648 % за полупроводникови пластини, а пазарния си дял - със 17 процентни пункта за модули, 17 процентни пункта за елементи и 27 процентни пункта за полупроводникови пластини. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили по време на разглеждания период. Във времето има ясно съвпадение между повишаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза. Също така при разследването се установи, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както бе посочено в съображение 117 по-горе.
(162)
Разследването показа, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос са спаднали с 64 % за модули, с 42 % за елементи и с 40 % за полупроводникови пластини и че това води до още по-голямо подбиване на цените. В контекста на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниското ниво на цените на вноса от Китай е принудило промишлеността на Съюза да продължава да намалява продажните си цени до непечеливши нива. По този начин през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад и понася загуби.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са имали решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява по-специално в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вредата.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(164)
По време на разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, докато пазарният дял е спаднал от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият по големина износител след КНР.
(165)
Обемът на вноса за елементи от други трети държави се е увеличил със 186 % по време на разглеждания период, като това е намерило отражение в увеличаването на пазарния дял от около 24 % през 2009 г. до около 36 % по време на РП. Колкото до елементите, Тайван е вторият най-голям износител след КНР, като далеч надвишава обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, но все още не достига тези от КНР.
(166)
Обемът на вноса на полупроводникови пластини от други трети държави е намалял с 19 % през разглеждания период, а пазарните дялове - от 13,4 % през 2009 г. на 8,5 % през РП. Както и по отношение на модулите, Тайван е вторият най-голям износител на полупроводникови пластини след КНР. Въпреки това, за разглеждания период нивото на внос и пазарният дял на Тайван не показват значителни увеличения и остават на ниско равнище.
(167)
Цените на вноса на модули, елементи и полупроводникови пластини от трети държави са били средно по-високи от средната единична цена на китайския внос. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната цена на вноса за модули и полупроводникови пластини е била по-висока от средната цена на вноса от КНР за същите артикули, докато средната цена на вноса за елементи е в същите граници като средната цена на вноса на елементи от КНР. Тъй като обаче няма подробна информация за цените по видове продукт, сравнението на цените въз основа на средната стойност може да бъде използвано единствено като указание; категорични заключения на тази база не могат да бъдат направени. През разглеждания период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато е нараствал, което е довело до спечелване на пазарен дял от около 14 процентни пункта. Независимо от това, въпреки че пазарният дял на разследвания продукт се е увеличил, като цяло обемът на вноса от Тайван е бил по-нисък в сравнение с този от КНР и равнищата на цените като цяло са били по-високи, с изключение на елементите по време на РП. На тези основания, по-специално с оглед на обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, както и равнищата на цените им, които като средна стойност са подобни или по-високи от тези на промишлеността на Съюза, може да се направи временно заключение, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Внос и пазарни дялове от други трети държави
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Индекс 2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
(Индекс 2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част от Азия (MW)
720
1 140
1 029
879
(Индекс 2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от останалата част от Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
94
238
165
121
(Индекс 2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник:
Europressedienst
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
(Индекс 2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Индекс 2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
(Индекс 2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Индекс 2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
(Индекс 2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
175
290
350
282
(Индекс 2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник:
Europressedienst
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
225
333
235
183
(Индекс 2009 г. = 100)
100
148
104
81
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
55
52
Обем на вноса от Тайван (MW)
20
50
50
36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
250
250
180
Пазарен дял на вноса от Тайван
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
55
52
Обем на вноса от САЩ (MW)
50
55
40
28
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
80
56
Пазарен дял на вноса от САЩ
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
56
54
Обем на вноса от Япония (MW)
55
50
30
26
(Индекс 2009 г. = 100)
100
91
55
47
Пазарен дял на вноса от Япония
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
54
53
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
100
178
115
93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
178
115
93
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
54
52
Източник:
Europressedienst
(168)
Както е посочено в съображение 108 по-горе, потреблението на Съюза се е увеличило с 221 % за модули, 87 % за елементи и 29 % за полупроводникови пластини по време на разглеждания период. Потреблението е достигнало върхов момент през 2011 г. и е спаднало през РП, като все пак е останало далеч над нивото от началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това увеличение на потреблението, тъй като нейният пазарен дял е отбелязал спад от 19 % на 13 % за модули, от 68 % на 38 % за елементи и от 81 % на 59 % за полупроводникови пластини през същия период. В същото време пазарният дял на КНР е отбелязал рязко увеличение до 2011 г., а след това е останал стабилен на значително високи нива по време на РП, когато потреблението е спаднало. Следователно, с оглед на факта, че въпреки спада в потреблението на Съюза през РП дъмпинговият внос от КНР или поддържа своя пазарен дял (модули), или го увеличава (елементи и полупроводникови пластини) в ущърб на промишлеността на Съюза през разглеждания период, не може да се заключи, че намаляването на потреблението е било такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(169)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето е обусловено от схемите за подпомагане на държавите членки. Всъщност, както е споменато по-долу в съображение 171, съществуват различни схеми за подпомагане и взаимодействията между тях и търсенето е изключително сложно, и поради това е трудно да се оцени точното им въздействие в количествено отношение. Въпреки това наличните данни показват също, че дори при липсата на схеми за подпомагане търсенето на слънчева енергия ще продължи да съществува и дори ще нарасне с времето, макар и на по-ниски нива от тези в рамките на схемите за подпомагане. В този контекст няколко страни заявиха, че изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (т.е. когато разходите за производство на слънчева енергия са равни на разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници) вече е почти или напълно достигната в някои региони на Съюза. Тези твърдения не можаха да бъдат потвърдени от разследването до този момент и ще бъдат предмет на допълнително проучване.
3.2. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(170)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(171)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа за слънчева енергия бяха преференциалните цени. На този етап анализът на Комисията бе съсредоточен върху този вид схема за подпомагане.
(172)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници, в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Нивото на подкрепа и начинът, по който функционират ПЦ, варират за различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собствениците на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и реализират разумна норма на възвръщаемост. Както и други схеми за подпомагане, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС, които гарантират липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(173)
Въпреки националните различия, три явления могат да бъдат наблюдавани по отношение на еволюцията на ПЦ в Съюза: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на схемата на ПЦ като цяло (Испания), и iii) въвеждането на прагови стойности за капацитет („тавани“) за инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталирания нов капацитет, получил подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, изглежда те са били въведени основно през 2012 г. и най-вероятно по тази причина нямат никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното преустановяване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. В анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементи и полупроводникови пластини. В действителност, тъй като елементите и полупроводниковите пластини при всички случаи са необходими за производството на модули и тъй като те не се използват в други производствени процеси, намаление в търсенето на модули задейства автоматично спад в търсенето на елементи и полупроводникови пластини.
(174)
Като потвърди връзката между развитието на ПЦ и потреблението, разследването установи също така, че намаляването на потреблението между 2011 г. и РП не е допринесло за прекъсването на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно е описано в съображение 163 по-горе. В действителност разследването показа, че въпреки влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза производителите износители са били в състояние да запазят своите високи пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 22 % през 2011 г. до 25 % по време на РП) и полупроводникови пластини (от 32 % през 2011 г. до 33 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на дъмпинговия внос и значителния ценови натиск, оказван от този внос върху пазара на Съюза. Поради това загубата по отношение на рентабилността, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(175)
Следователно се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчевата енергия и че неотдавнашното преустановяване на ПЦ (както в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това намаляването на потреблението през РП не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(176)
Няколко страни изразиха становище, че съкращенията в ПЦ са направили възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(177)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и нивото на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с висока слънчева експозиция, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. В действителност разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки преустановяването на схемата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ.
(178)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи еднозначно заключение, че съкращенията в ПЦ са направили инвестициите в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Заинтересована страна възрази, че намалението в ПЦ е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(180)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на дъмпинговия внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Това се доказва от факта, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 г. и 2011 г., преди да бъдат направени основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на дъмпинговия внос от КНР, значително подбиващо цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза да намалява цените си до все по-ниски нива.
(181)
Поради това твърдението беше отхвърлено.
(182)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия на Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Поради това беше направено временното заключение, че промените в ПЦ не са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.3. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(183)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпускани на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 г. и 2006 г.).
(184)
Предоставените доказателства не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и предполагаемата субсидия, получена от един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация касае период, предшестващ разглеждания период, тя очевидно е несъстоятелна. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между предполагаемата субсидия, получена от промишлеността на Съюза, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
3.4. Свръхкапацитет
(185)
Изтъкнато бе, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде големия брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с действията ѝ по свръхразширяване на капацитета на промишлеността на ЕС. Обратно на това, някои заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции в разширяване на капацитета.
(186)
Докато промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е покрил увеличаващите се нива на потреблението на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза се е осъществило по разумен начин и е следвало развитието на пазара, т.е. увеличението на потреблението. Следователно то не може да се разглежда като причина за нанесената вреда.
(187)
Подобно, на тази основа доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, не бе потвърден по време на разследването. Дори напротив, както бе споменато по-горе, по време на разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с излишък в капацитета си по време на разглеждания период, като това показва, че тя е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Следователно този аргумент трябваше да се отхвърли.
(188)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички оператори на пазара, включително онези в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение вследствие на свръхкапацитета на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе заявено, че разследваният продукт се е превърнал в стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а последните биват определяни от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази ситуация, а не дъмпинговият внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в стока, тя не би оправдала нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството му се е развило едва наскоро (около средата на последното десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето.
(190)
Поради това твърденията бяха отхвърлени.
3.5. Въздействието на цените на суровините
(191)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция, основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше заявено, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и следователно не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция по време на разглеждания период.
(192)
Разследването разкри, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., но отново са се понижили през 2009 г., със съвсем слаба тенденция към нарастване през 2010 г. и началото на 2011 г. Цените са спаднали значително през РП.
(193)
Разследването показа, че макар и промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка за полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на измененията на цените на полисилиция и че договорните цени са достигнали до равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(194)
Въз основа на това се стигна до заключението, че дори и някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от дългосрочни договори за доставка на полисилиций, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние да се възползва напълно от спада в цените на полисилиция. Поради това не бе счетено, че дългосрочните договори са допринесли за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействието на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, ефективността на разходите
(195)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и следователно никакъв вид вреда, понесена от тях, не може да бъде приписана на дъмпинговия внос. В този контекст също така бе заявено, че при всички случаи, като цяло, промишлеността на Съюза е била с малък размер и следователно не е била в състояние да се възползва от икономиите от мащаба.
(196)
Разследването показа, че и малките производители в Съюза са с високо ниво на автоматизация в производствения си процес, което оказва положително въздействие върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (полупроводникови пластини, елементи или модули), което повишава конкурентоспособността им по отношение на конкретния тип продукт, който произвеждат. Следователно твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е довело до вредата, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
(197)
Някои заинтересовани страни заявиха, че ценовият натиск е причинил консолидацията на промишлеността на Съюза, която е довела до съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от дъмпинговия внос. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това, до каква степен процеса на консолидация е могъл да бъде причината за понесената вреда.
(198)
Нещо повече, бе заявено, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причината за понесената вреда. Като цяло вертикално интегрираните производители в нормални пазарни условия би трябвало да имат повече сигурност по отношение на веригата си от доставчици. Разследването обаче показа, че онази част от промишлеността на Съюза, която е вертикално интегрирана, не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос е бил много висок. Освен това промишлеността на Съюза, дори и вертикално интегрираните производители на Съюза, поради дъмпинговия внос не са могли напълно да се възползват от високата степен на използваемост на капацитета за постигане на икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като високият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(199)
Някои заинтересовани страни заявиха, че в промишлеността на Съюза липсват както технически иновации, така и инвестиции в нови технологии. Разследването обаче не установи наличие на конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са били посветени на нови съоръжения и научноизследователска и развойна дейност и че няма значими разлики в технологиите между продуктите в световен мащаб.
(200)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки проект, претърпял неуспех, би могъл да се разглежда по-скоро като последица от дъмпинговия внос. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(201)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че трудовите и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(202)
Разследването показа, че производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали през разглеждания период, с изключение на полупроводниковите пластини, при които разходите са намалели през 2010 г., но са се увеличили през 2011 г. и по-нататък през РП до нива, малко по-високи в сравнение с началото на разглеждания период (вж. съображение 138 по-горе). Производителността се е увеличила по отношение на модулите и елементите, но е намаляла по отношение на полупроводниковите пластини. Както е споменато по-горе, поради голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(203)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР не се ползват с каквото и да било сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до трудовите и административните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за модули в разследвания период и не може да се смята, че са изиграли съществена роля.
(204)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с пластини, елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Разследването разкри, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен по отношение на обема в сравнение с този на производството на Съюза, и поради това не може да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(205)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия за рационализиране на производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да бъде отразена в продажните цени поради значителното подбиване на цените, упражнявано от дъмпинговия внос.
(206)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
3.7. Конкуренция от тънкослойните ФВ продукти и други ФВ технологии
(207)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията от страна на тънкослойни ФВ продукти и други ФВ технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и със същата крайна употреба.
(208)
Разследването показа, че тънкослойните ФВ продукти са произведени от различни суровини и при тях не се използват кристални силициеви полупроводникови пластини. Като цяло те имат много по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност от кристалните силициеви модули. В резултат на това те не могат да бъдат използвани в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. те не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Следователно, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(209)
Поради това разследването не установи връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и конкуренцията от страна на тънкослойните ФВ и други ФВ технологии.
(210)
Въз основа на това този довод бе отхвърлен.
3.8. Финансова криза и последици от нея
(211)
Бе заявено, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали отрицателно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са довели до вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(212)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че въпреки растежа на пазара на Съюза между 2009 г. и 2011 г., състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличението на дъмпинговия внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от отрицателния пазарен климат, състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза - последица от дъмпинговия внос. Следователно, въпреки че финансовата криза е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.9. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(213)
Някои заинтересовани страни заявиха, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период и особено между 2009 г. и 2011 г. за модули и между 2009 г. и първото тримесечие на 2012 г. за елементи и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(214)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа за модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модули през целия разглеждан период. Следователно, това не би могло да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем за елементи. Следователно, въпреки ниските цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Накрая, по отношение на полупроводниковите пластини износът представлява около 24 % от общия производствен обем и, отново, въпреки ниските експортни цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
Таблица 13а
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник:
Europressedienst
Таблица 13б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник:
Europressedienst
Таблица 13в
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на полупроводникови пластини в MW
93
916
750
486
(Индекс 2009 г. = 100)
100
985
806
523
Средна експортна цена (EUR/kW)
850
590
530
480
(Индекс 2009 г. = 100)
100
70
63
57
Източник:
Europressedienst
(215)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
3.10. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(216)
Заинтересована страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за увеличаване на добива на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаляване на публичните и частните инвестиции в проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(217)
Разследването установи, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 108 по-горе. Нещо повече, разследването не установи фактически доказателства, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.11. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(218)
Същата страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от ниските инвестиции в производство на слънчева енергия в резултат на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(219)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, разследването показа, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.12. Управленски решения
(220)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, претърпяна от поне един от производителите от Съюза, е предизвикана от неправилни управленчески решения. Тези твърдения бяха основани на годишни счетоводни отчети и на някои сведения, изложени в писмо, изпратено от акционер на дружеството до останалите акционери.
(221)
В досието не се съдържа никаква информация, която да показва, че някои от управленските решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.13. Други държавни политики
(222)
Заинтересована страна заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките, насочени към насърчаване на иновациите, към намаляване на административните формалности, политиките за търговски улеснения и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това, дори и да е вярно, че някои от изтъкваните политики могат да улеснят вноса от други трети държави и общия ръст на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са целели подобен внос в Съюза да се осъществява на дъмпингови цени, които причиняват вреда. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.14. Заключение относно причинно-следствената връзка
(223)
Разследването установи причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, въздействието на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и въздействието от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии, другите държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(224)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и раздели отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните въздействия на дъмпинговия внос, се стигна до временното заключение, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(225)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(226)
Около 150 оператори заявиха интерес след започването на разследването. Специфични въпросници бяха изпратени до несвързаните вносители, операторите нагоре по веригата (включително производители на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците) и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Три сдружения, представляващи различните оператори (промишлеността на Съюза, оператори нагоре и надолу по веригата) във фотоволтаичната индустрия, предоставиха информация.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(227)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 25 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(228)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от съответната държава по време на разследвания период. Припомня се, че редица показатели за вредата са показвали отрицателна тенденция по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност производителите от Съюза на модули, елементи и полупроводникови пластини са били губещи през 2011 г. и през РП. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(229)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. Най-накрая, разследването посочи и възможност за подновяване на стопанската дейност за производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството като резултат от натиска на китайския внос. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите 25 000 работни места на промишлеността на Съюза (през РП), но съществува също така и разумна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(230)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с продължаващо влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение би станало непоносимо в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това, в допълнение към големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, споменати в съображение 157 по-горе, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, което в краткосрочен и средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(231)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(232)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, търговията с разглеждания продукт представлява основната стопанска дейност само на един от тримата вносители, включени в извадката.
(233)
Беше изтъкнато, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже отрицателно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. Първо, налагането на мита не следва да доведе до изчезване на целия внос от КНР. Второ, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има отрицателно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, с оглед на вероятното увеличение на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от различни държави, следва да бъдат в състояние да преориентират източниците си на доставка.
(234)
Поради това беше направено временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно отрицателно въздействие върху положението на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на операторите нагоре по веригата
(235)
Операторите нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и в производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросниците от страна на операторите нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място, които включиха производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(236)
Като цяло по време на РП процентът на свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи оператори нагоре по веригата е бил променлив спрямо цялостната им дейност, като е представлявал 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, варирайки между 6 % и 80 % за останалите. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите оператори нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места, по време на РП осемте съдействащи оператори нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества, а именно от високи равнища до леко отрицателна рентабилност. Разследването показа, че операторите с отрицателна рентабилност са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукта, както и от спада в потреблението.
(237)
Продажбите на операторите от Съюза нагоре по веригата обхващат Съюза, КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е съответствало средно на около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % за КНР и около 30 % за други трети държави.
(238)
Някои страни в сектора нагоре по веригата заявиха, че налагането на антидъмпингови мерки би засегнало отрицателно стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР за Съюза, в резултат на което КНР би ограничила вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Като следствие от това вероятно би се наложило операторите от Съюза нагоре по веригата да намалят своите стопански дейности и да съкратят работни места.
(239)
На първо място следва да се отбележи, че целта на митата не е да се елиминира китайският внос на разглеждания продукт, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това разследването показа, че като цяло операторите на Съюза нагоре по веригата присъстват на различни национални пазари и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова е разумно да се приеме, че на глобалния пазар на фотоволтаични продукти операторите на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад в износа за КНР с износ за други пазари, който, според някои публично достъпни пазарни проучвания, се очаква да нарасне. При всички положения китайският пазар на фотоволтаични продукти вече е изправен пред значителен свръхкапацитет в производството и поради това не е ясно дали производителите на съоръжения на Съюза биха били в състояние да продадат много повече производствени съоръжения в краткосрочен и средносрочен план.
(240)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху производителите на съоръжения няма да бъде значително, докато въздействието върху доставчиците на суровини може да бъде отрицателно в краткосрочен план с оглед на възможното намаляване на продажбите им в Китай.
5. Интерес на операторите надолу по веригата
(241)
Операторите надолу по веригата са активни основно в разработването на проекти, маркетинг и комуникации, както и фотоволтаични инсталации. Макар че в резултат на въпросниците надолу по веригата от страна на операторите бяха получени 13 отговора, само седем от тях бяха достатъчно пълни и предоставяха възможност за съдържателна оценка. Бяха извършени две проверки на място, обхващащи разработване на фотоволтаичен проект и инсталации. При анализа на отговорите на въпросника, получени от 36-те съдействащи несвързани вносители, се оказа, че известен брой от тях могат в действителност да бъдат квалифицирани като оператори надолу по веригата, като тяхната основна дейност е инсталацията. Този въпрос ще бъде предмет на допълнително проучване в по-нататъшния ход на разследването.
(242)
Като цяло процентът на дейност на операторите надолу по веригата по отношение на разследвания продукт е различен в рамките на цялостната им дейност. През РП той представлява средно 41 %. Рентабилността на съдействащите оператори, свързана с разследвания продукт, е била средно с около 11 %, през Р. По отношение на работните места седемте съдействащи оператори надолу по веригата са осигурявали работа на около 550 души по време на РП.
(243)
Беше изказано твърдението, че антидъмпинговите мерки не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Следователно операторите надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Проучването предвижда, че голяма част от работните места на пазара на фотоволтаични продукти на Съюза ще се окажат в опасност, ако бъдат въведени мита. Проучването използва приблизителна оценка на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA), според която общият брой на преките работни места, съществуващи през 2011 г. на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително производители, вносители и оператори на Съюза нагоре и надолу по веригата, е 265 000. Вземайки за отправна точка приблизителната оценка за 2011 г. на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор, проучването на Prognos заключи, че от общо 265 000 работни места до 242 000 от тях ще бъдат загубени в срок от три години, в зависимост от нивото на митата. Твърди се, че повечето от загубите на работни места ще бъдат отчетени на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(244)
Разследването не потвърди сценария по-горе и посочи значително по-нисък брой преки работни места, съществуващи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., по време на РП и през 2012 г.
(245)
Като начало в разследването се изказва съмнение относно точността на общия брой преки работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислени според оценката на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до заключението, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация показва, че броят на директните работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислен за 2011 г., вероятно съдържа граница на грешката до 20 %. В допълнение оценката включва заетостта в други европейски държави извън Европейския съюз, както и заетостта, свързана с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(246)
Въпреки тези съмнения, дори ако първоначалната оценка на броя на работните места бъде използвана за анализ на въздействието относно мерките, трябва да бъдат направени следните забележки. Оценката включва европейските работни места във фотоволтаичната индустрия през 2011 г., които са съотнесени с много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през въпросната година (около 20 GW). Разумно е да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите, които възлизат на около 17,5 GW през РП и на 15 GW през 2012 г., конкретно броят на работните места, бидейки пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. За тази цел в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в най-големия национален пазар, Германия, между 2011 г. и 2012 г. заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000, включително работните места при производителите. Освен това разследването изрази сериозни съмнения за това, дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, отнасящи се единствено до фотоволтаичната индустрия. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (инсталации) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, водопроводни инсталации и др.
(247)
С оглед на горепосоченото е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляването на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част от пазара могат да бъдат негативно засегнати само в ограничена степен поради следното. Първо, дейността, свързана с фотоволтаичните продукти, поне за някои от монтажниците представлява само част от търговската им дейност и при това е със сезонен характер. Поради това монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности в ситуация на намалено търсене на фотоволтаични инсталации. Тъй като енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са цели на равнището на ЕС, правно обвързващи за държавите членки, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведат до повишено търсене на други форми на електрическа енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 242 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(248)
Независимо от налагането на мита, някои общественодостъпни прогнози относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г., с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(249)
На последно място бе отбелязано, че е било вероятно това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти да се случи при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобна ситуация е в разрез с устойчивото развитие.
(250)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху операторите надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план, с оглед на по-голямото свиване в областта на инсталациите, отколкото в алтернативен сценарий без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, и дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от операторите надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации, монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или пък с основната стопанска дейност на монтажниците, спомената по-горе.
6. Интерес на крайните ползватели (потребителите)
(251)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните ползватели, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили становища. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, дружества). Разследването показа, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. „покривни“ или „по-малки инсталации“) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (монтирани на земята, промишлени и търговски в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(252)
Няколко страни заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, потребителите ще пострадат от увеличение на цените на фотоволтаичните модули. Макар и да може да се очаква цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС да се повишат донякъде в резултат на митата, вероятно е потребителите и други крайни ползватели да бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на лицата, разработващи проекти, и на специалистите по инсталиране е разумно да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модули за потребителя може да бъде поне частично неутрализирано и поради това въздействието му да бъде смекчено. Въз основа на наличните доказателства се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и следователно не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(253)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави на потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече своята много силна позиция на пазара, а това би могло също да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е увеличението на цените да се случи така или иначе с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(254)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше прието заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Както се посочва в съображение 182 по-горе, това положение е независимо от ролята на националните схеми за насърчаване на търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните схеми за подпомагане са адаптирани към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), отражението върху потребителите може да бъде равно на нула.
7. Други аргументи
(255)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС в необходимите количества и поради това, ако се наложат антидъмпингови мита, е налице сериозен риск от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(256)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 %, с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW, а тази за полупроводникови пластини - 55 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,6 GW. Поради това, благодарение на свободния капацитет, промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план е разумно да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това по света съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар в случай на намаляване на вноса на китайски продукти. Разследването разкри, че съществуващият свободен капацитет от некитайска продукция извън ЕС през РП е бил 5,6 GW за модули, 6 GW за елементи и 6 GW за полупроводникови пластини. Поради това се стигна до заключението, че общият свободен капацитет на ЕС и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай, с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС за 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (9 и 17,1 GW), прогнозирано от главни изследователски центрове, като EPIA.
(257)
Някои страни заявиха също, че налагането на антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(258)
Като начало, целите за 2020 г. не зависят изключително от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии като: вятър, биомаса, водна енергия и др., Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент, който да се отнася към слънчевата енергия, не се очаква леко занижения брой на фотоволтаичните инсталации да повиши цялостните разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната индустрия в Европа. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на европейско и национално равнище, подобрен достъп до финансирането на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Колкото до финансирането на инвестициите в слънчевата енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. В резултат на това то също така вероятно ще подобри достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е китайският внос да се премахне, а да се възстанови лоялната конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените ще бъде отчасти компенсирано от операторите на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(259)
Въз основа на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(260)
Общите положителни ефекти за промишлеността на Съюза надвишават възможното неблагоприятно въздействие върху други оператори на пазара за фотоволтаични продукти, включително потребителите и други крайни ползватели.
(261)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(262)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(263)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(264)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, бе взето под внимание това, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от тази промишленост при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 10 % от оборота, въз основа на предоставената в жалбата информация, би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на дъмпинг, нанасящ вреда.
(265)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 10 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(266)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(267)
В светлината на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент бе счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(268)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(269)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(270)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на митото
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Други съдействащи дружества (приложение)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Всички други дружества
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Посочените по-горе антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(272)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(273)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(274)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(275)
Както беше посочено в раздел 5 от известието за започване на процедурата, Комисията е в процес на определяне на това, дали целият внос на разглеждания продукт от КНР може да се счита за продукт с произход от КНР. По-специално това е важно в случай на модули, които могат да съдържат компоненти и части с произход от различни държави. Съгласно член 1, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, държавата на износ на дъмпинговия продукт може да бъде междинна държава. Следва също така да се отбележи, че жалбата се отнася до внос от КНР, без в нея да се уточнява произходът на този внос. И на последно място, антидъмпинговото разследване и разследването за изравнителни мерки, проведени от САЩ във връзка със същия продукт, внесен от КНР, разкриха сложността на операциите по производство и комплектуване, които водят до определяне на страната на произход (9). В контекста на тези съображения и без да се засяга заключението, което ще бъде постигнато по тези въпроси на окончателния етап, се счете за целесъобразно временните мерки да обхващат разследвания продукт с произход или изпратен от КНР, освен ако продуктът е под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
(276)
Както беше посочено по-горе в съображение 3, Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход и изпратен от КНР подлежи на регистрационен режим в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2013. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основен антисубсидиен регламент“) (10).
(277)
Що се отнася до сегашното антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(278)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване, започнато от Комисията съгласно член 10 от основния антисубсидиен регламент с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 8 ноември 2012 г. (11), регистрацията на вноса в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(279)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(280)
Предвид на изключителните обстоятелства в настоящата процедура, а именно, че тя касае продукт, чийто пазар изисква стабилност на доставките в краткосрочен план, се счита за целесъобразно временните антидъмпингови мерки да се въведат постепенно. По-конкретно, тъй като промишлеността на Съюза понесе вреда в резултат на нелоялните търговски практики от съответната държава през РП, производителите от Съюза не могат веднага да предложат необходимите количества, ако нивата на внос се понижат вследствие на мерките.Постепенното въвеждане на антидъмпинговото мито ще даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи предлагането в краткосрочен план. Освен това, като се предостави достатъчно време на промишлеността на Съюза да повиши производството си, наличните количества на разглеждания продукт ще останат на разумни нива и така ще се отговори на търсенето. По тази причина се счита за целесъобразно митото да се въведе на два етапа.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(281)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако те са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните продуктови видове са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни фотоволтаични продукти;
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
i)
от влизането в сила на настоящия регламент до 5 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Всички дружества
11,8 %
ii)
от 6 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Дружества, посочени в приложението
47,6 %
Всички други дружества
67,9 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Регламент (ЕС) № 182/2013 се изменя, както следва:
1.
Вмъкват се ново заглавие Ж и ново съображение 22:
„Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРАЦИОННИЯ РЕЖИМ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ЗАЩИТА СРЕЩУ ДЪМПИНГОВ ВНОС
(22)
От 6 юни 2013 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос.“
2.
В член 1, параграф 1 думите „член 14, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и“ се заличават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 юни 2013 година.
32013R0513
L 152/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 513/2013
od 4. lipnja 2013.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (npr. ćelija i pločica) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine i izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2013 o uvjetovanju evidentiranjem tog uvoza podrijetlom ili poslanog iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7. i članak 14. stavak 5.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 6. rujna 2012. objavom u Službenom listu Europske unije (2) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Europsku uniju („Unija”) kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija i pločica) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”).
(2)
Ispitni postupak je pokrenut nakon što je EU ProSun („podnositelj pritužbe”) 25. srpnja 2012. uložio pritužbu u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizašla i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
2. Evidentiranje
(3)
Nakon zahtjeva podnositelja pritužbe potkrijepljenog potrebnim dokazima, Komisija je 1. ožujka 2013. donijela Uredbu (EU) br. 182/2013 (3) o uvjetovanju evidentiranjem uvoza kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (npr. ćelija i pločica) podrijetlom ili poslanih iz Republike Kine od 6. ožujka 2013.
3. Stranke u postupku
(4)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, tijela NRK-a i poznate uvoznike. Komisija je također obavijestila proizvođače u SAD-u, jer je ta zemlja predviđena kao moguća analogna zemlja.
(5)
Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(6)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji, nepovezanih uvoznika i proizvođača iz Unije uključenih u ispitni postupak, i s ciljem zaključenja ispitnog postupka u zakonskom roku, Komisija je u obavijesti O pokretanju postupka najavila da je odlučila ograničiti na razumni broj proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, nepovezane uvoznike i proizvođače iz Unije koji bi se ispitali odabirom uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe (navedeni se postupak naziva i „odabir uzoraka”).
(a) Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(7)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođačâ iz Unije. Svi poznati proizvođači iz Unije i poznata udruženja proizvođača obaviještena su o odabiru privremenog uzorka proizvođača iz Unije. Privremeni uzorak činilo je 9 proizvođača iz Unije od oko 220 proizvođača iz Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka kao proizvođači istovjetnog proizvoda (vidjeti donju uvodnu izjavu 26.), odabranih na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje, uzimajući u obzir obujam prodaje i zemljopisni položaj koji su se razumno mogli ispitati u raspoloživom vremenu. Osiguralo se da uzorak obuhvaća i vertikalno integrirane i neintegrirane proizvođače iz Unije. Zainteresirane stranke također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku. Određeni broj zainteresiranih stranaka komentirao je privremeni uzorak, a jedna je stranka zatražila raspravu sa službenikom za saslušanje.
(8)
Nekoliko zainteresiranih stranaka dostavilo je sljedeće prigovore o privremenom uzorku proizvođača iz Unije:
i.
neke su stranke tvrdile da ograničene informacije dostavljene u pogledu privremeno odabranog uzorka nisu bile dostatne i onemogućile su im davanje smislenih komentara na predloženi uzorak. Posebno su kritizirale činjenicu da je identitet proizvođačâ iz Unije bio povjerljiv i zatražile su da se otkriju države članice u kojima se nalaze proizvođači iz Unije u uzorku, kao i udio proizvodnje odabranih proizvođača iz Unije u ukupnom obujmu proizvodnje fotonaponskih modula, ćelija i pločica te postotak proizvodnje i prodaje koji predstavljaju trgovačka društva u uzorku pojedinačno i prema uzorku u cjelini.
ii.
metoda korištena za odabir uzoraka osporavana je jer „miješa tri različita koraka”, odnosno potporu pokretanju ispitnog postupka, definiciju industrije Unije i odabir uzoraka. Stoga se tvrdilo da je bilo nejasno je li industrija Unije već bila definirana u trenutku odabira uzoraka te može li se stoga uzorak smatrati reprezentativnim. Bez definiranja industrije Unije u fazi odabira uzoraka, zainteresirane stranke su bile spriječene provjeriti je li privremeni uzorak bio reprezentativan i, stoga, može li se na temelju uzorka ispravno ocijeniti stanje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka kako je definirano u donjoj uvodnoj izjavi 19. Nadalje, tvrdilo se da je bilo neprimjereno odabrati privremeni uzorak na temelju odgovora proizvođača iz Unije na ispitivanje potpore pokretanju ispitnog postupka.
iii.
također se tvrdilo da je privremeni uzorak odabran samo na temelju trgovačkih društava koja su izrazila potporu ovom ispitnom postupku.
iv.
Jedna je stranka tvrdila da se, s obzirom da su vertikalno integrirana trgovačka društva uključena u privremeni uzorak, obujam pločica i ćelija može izračunati dvostruko ili trostruko, što baca sumnju na ukupnu reprezentativnost uzorka. Zatražila je da bi se za vertikalno integrirane proizvođače trebao računati samo obujam proizvodnje modula, ali ne i obujam ćelija i pločica.
v.
ista je stranka tvrdila da su podaci na kojima se temeljio odabir uzorka barem djelomično bili nepouzdani, što bi moglo utjecati na reprezentativnost privremenog uzorka u cjelini.
vi.
jedna je stranka dostavila popis koji navodno sadrži oko 150 dodatnih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije, tvrdeći da ih je trebalo uzeti u obzir za potrebe odabira uzorka proizvođačâ iz Unije.
(9)
Argumenti stranaka razmotreni su kako slijedi:
i.
proizvođači iz Unije zatražili su da njihovi nazivi budu povjerljivi zbog rizika od protumjera. Doista su postojale stvarne prijetnje da bi proizvođači iz Unije mogli ugroziti svoje poslovanje u Uniji i izvan nje. Komisija je smatrala da su ti zahtjevi bili dostatno potkrijepljeni te ih je odobrila. Objavom mjesta ili udjela proizvodnje i prodaje pojedinih proizvođača iz Unije odabranih u uzorak mogao bi se jednostavno otkriti identitet dotičnog proizvođača i zahtjevi se u tom pogledu moraju odbaciti.
ii.
Komisija nije „pomiješala” utvrđivanje potpore pokretanju ispitnog postupka, utvrđivanje industrije Unije i odabir privremenog uzorka, jer su ti koraci ostali neovisni jedan od drugog i o njima se odlučivalo zasebno. Nije se pokazalo u kojoj je mjeri korištenje podataka o proizvodnji i prodaji koje su dostavili proizvođači iz Unije u kontekstu ispitivanja potpore pokretanju ispitnog postupka utjecalo na reprezentativnost uzorka. Prilikom pokretanja postupka industrija Unije je bila privremeno definirana. Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije i drugih stranaka prije pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se privremeno utvrdila ukupna proizvodnja Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je definirano u donjoj uvodnoj izjavi 19.
iii.
svi proizvođači iz Unije koji su odgovorili na upitnik o potpori pokretanju ispitnog postupka smatrali su se uzorkom, bez obzira na to jesu li podržali ispitni postupak, protivili mu se ili nisu izrazili mišljenje. Tvrdnja se stoga odbacuje.
iv.
Pitanje dvostrukog/trostrukog računanja razmatrano je prilikom odabira privremenog uzorka. Činilo se da se isključivanjem proizvodnje i prodaje pločica i ćelija vertikalno integriranih proizvođača iz Unije ne bi uzeo u obzir dio proizvodnje pločica i ćelija koji se prodaje na slobodnom tržištu. Stoga se smatralo da isključivanje prodaje pločica i ćelija iz ukupnog obujma proizvodnje ne bi nužno dovelo do reprezentativnijeg uzorka. Nadalje, reprezentativnost uzorka utvrđena je ne samo na temelju obujma proizvodnje, nego i na temelju zemljopisne raširenosti i jednake zastupljenosti vertikalno integriranih i neintegriranih proizvođača. Relativna reprezentativnost obujma proizvodnje izračunana je na razini svake vrste istovjetnog proizvoda. Na temelju toga se smatralo da je metodologija korištena za odabir privremenog uzorka razumna i stoga se uzorak smatrao reprezentativnim za industriju Unije u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka u cjelini. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
v.
što se tiče pouzdanosti podataka, uzorak je odabran na temelju informacija dostupnih u trenutku odabira uzorka kako je predviđeno člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe. U pogledu pouzdanosti podataka korištenih u potporu pokretanju ispitnog postupka, tijekom ispitnog postupka nisu pronađeni dokazi da su podaci prikupljeni prije pokretanja postupka bili dosta manjkavi. Stoga se može razumno pretpostaviti da je temelj na kojem je odabran privremeni uzorak bio dostatno pouzdan. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
vi.
što se tiče popisa oko 150 dodatnih proizvođača iz Unije, trebalo bi napomenuti da je ta informacija dostavljena daleko nakon roka određenog za komentare zainteresiranih stranaka o odabiru privremenog uzorka i javljanje proizvođača iz Unije te dostavljanje zahtjeva da ih uključi u uzorak. Štoviše, oko 30 proizvođača iz Unije navedenih na tom popisu bili su de facto poznati Komisiji u trenutku odabira uzorka. Nadalje, svi proizvođači iz Unije koji su se javili nakon objave obavijesti o pokretanju postupka razmotreni su prilikom odabira uzorka. Stoga to nije utjecalo na reprezentativnost uzorka. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(10)
Nakon primitka komentara, preispitan je sastav uzorka, jer su postojale naznake da jedno od odabranih trgovačkih društava nije moglo u potpunosti surađivati. Kako bi se zadržala razina reprezentativnosti uzorka, odabran je dodatan proizvođač iz Unije. Taj preispitani uzorak sastojao se od 10 trgovačkih društava odabranih na temelju najvećeg reprezentativnog obujma za svaku razinu proizvodnje, uzimajući u obzir obujam prodaje na tržištu EU-a i zemljopisni smještaj koji bi se objektivno mogli ispitati u raspoloživom roku. Kao rezultat toga, preispitani uzorak proizvođača iz Unije predstavljao je, izraženo kao postotak ukupne proizvodnje Unije, između 18 i 21 % za module, između 17 i 24 % za ćelije i između 28 i 35 % za pločice te je obuhvatio vertikalno integrirana i neintegrirana trgovačka društva. S obzirom na to da bi točan postotak omogućio izračun obujma proizvodnje gore navedenog proizvođača iz Unije i tako bi se mogao otkriti njegov identitet, nisu se mogli objaviti točni postotci.
(b) Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(11)
S obzirom na potencijalno velik broj nepovezanih uvoznika, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban ili ne te, ako jest, sam odabir uzoraka, od svih se uvoznika zatražilo da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s proizvodom obuhvaćenim ispitnim postupkom tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je definirano u donjoj uvodnoj izjavi 19.
(12)
Od oko 250 nepovezanih uvoznika koje je prijavio podnositelj pritužbe, koje je Komisija kontaktirala, 36 stranaka je odgovorilo na obrazac o odabiru uzorka priložen uz obavijest o pokretanju postupka, od čega 35 za module, samo 1 odgovor za ćelije, a za pločice nije bilo odgovora. U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe uzorak je odabran tako da obuhvaća najveći mogući reprezentativni obujam uvoza koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Na temelju toga, Komisija je odabrala uzorak od tri nepovezana uvoznika za module i jednog za ćelije. Nastavno na primljene komentare, Komisija je odlučila uključiti još jednog nepovezanog uvoznika za module u uzorak. Navedeno se trgovačko društvo javilo da bi njegova razina aktivnosti opravdala uključivanje u uzorak. Njegov je početni podnesak stoga ponovno ispitan i postalo je jasno da se pojavila administrativna pogreška u odnosu na obujam uvoza koji je prijavio dotični uvoznik. Zbog toga je predmetno trgovačko društvo uključeno u uzorak nepovezanih uvoznika. Štoviše, dva trgovačka društva koja su na početku odabrana u uzorak, nisu odgovorila na upitnik i stoga se smatralo da ne surađuju u ispitnom postupku te su isključena iz uzorka nepovezanih trgovačkih društava. Stoga se uzorak nepovezanih uvoznika sastojao od dva uvoznika za module i jednog uvoznika za ćelije, što je predstavljalo oko 2-5 % ukupnog uvoza iz dotične zemlje. No, nakon primitka odgovora na upitnik postalo je jasno da su temeljna djelatnost dva od tri uvoznika de facto solarne instalacije, a ne trgovina dotičnim proizvodom. Ispitni postupak je pokazao da je većina uvoza dotičnog proizvoda ušla na tržište Unije preko trgovačkih društava povezanih s proizvođačima izvoznicima iz NRK-a ili preko društava za montažu ili razvoj projekata. U tim se okolnostima uzorak privremeno smatrao reprezentativnim. Međutim, Komisija će tijekom daljnjeg ispitnog postupka kontaktirati dodatne nepovezane uvoznike koji surađuju kako bi provjerila mogu li se smatrati uvoznicima i može li se veličina uzorka povećati.
(c) Odabir uzoraka proizvođača izvoznika
(13)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka za utvrđivanje dampinga u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban ili ne te, ako jest, sam odabir uzoraka, od svih se proizvođača izvoznika zatražilo da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s proizvodom obuhvaćenim ispitnim postupkom tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je definirano u donjoj uvodnoj izjavi 19. Zatraženo je mišljenje i od tijela dotične zemlje.
(14)
Čak se 135 kineskih proizvođača izvoznika (često grupacije nekoliko trgovačkih društava) javilo za odabir uzoraka. Trgovačka društva koja surađuju predstavljaju 80 % ukupne vrijednosti kineskog izvoza. Odabrani uzorak od sedam grupacija trgovačkih društava sastoji se od tri izvoznika koji surađuju s najvećim obujmom izvoza modula, dva izvoznika koji surađuju s najvećim obujmom izvoza ćelija i dva izvoznika koji surađuju s najvećim obujmom izvoza pločica.
(d) Odgovori na upitnik i provjere
(15)
Komisija je poslala upitnike svim kineskim proizvođačima izvoznicima u uzorku, kao i proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanim uvoznicima u uzorku te subjektima koji se nalaze više ili niže u prodajnom lancu i njihovim udruženjima koji su se javili u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Komisija je, također, kontaktirala reprezentativno udruženje potrošača.
(16)
Odgovori na upitnik primljeni su od svih kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, svih proizvođača iz Unije u uzorku, 3 nepovezana uvoznika iz Unije u uzorku i 21 subjekta koji se nalazi više ili niže u prodajnom lancu te 3 njihova udruženja.
(17)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za potrebe privremenog određivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih (grupacija) trgovačkih društava.
(a)
Proizvođači iz Unije
-
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama 10 proizvođača iz Unije u uzorku
(b)
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, NRK
-
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd, NRK
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd, NRK
-
JingAo Group, NRK
-
Jinzhou Yangguang Energy, NRK
-
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, NRK
-
Yingli Green Energy Holding Company, NRK
(c)
Povezani uvoznici iz Unije
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Njemačka
-
LDK Solar Italia S.r. l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italija
-
Delta Energy Systems S.r. l., Rim, Italija
-
Sunways AG, Konstanz, Njemačka
-
JA Solar GmbH, München, Njemačka
(d)
Povezani trgovci/uvoznici izvan Unije
-
Delsolar Co. Ltd, Zhunan City, Tajvan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, PUP Hong Kong
-
Wealthy Rise International Ltd, PUP Hong Kong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Švicarska
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Švicarska
(e)
Nepovezani uvoznik u Uniji
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Njemačka
(f)
Subjekti koji se nalaze više u prodajnom lancu
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Njemačka
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Njemačka
(g)
Subjekti koji se nalaze niže u prodajnom lancu
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Njemačka
-
ValSolar SL, Badajoz, Španjolska
(h)
Udruženja
-
EPIA, Bruxelles, Belgija
(18)
U pogledu potrebe da se utvrdi uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike u NRK-u u slučaju da im se ne odobri MET, provjera u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz Indije kao analogne zemlje obavljena je u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija
4. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(19)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2011. do 30. lipnja 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(20)
Dotični proizvod su kristalni silicijski fotonaponski moduli ili ploče te ćelije i pločice vrste koja se koristi u kristalnim silicijskim fotonaponskim modulima ili pločama, podrijetlom ili poslani iz NRK-a. Ćelije i pločice su debljine koja ne prelazi 400 mikrometara. Navedeni je proizvod trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 i ex 8541 40 90 („dotični proizvod”).
(21)
Sljedeće vrste proizvoda isključene su iz definicije dotičnog proizvoda:
-
solarni punjači koji se sastoje od manje od šest ćelija, prijenosni su i opskrbljuju uređaje energijom ili pune baterije,
-
fotonaponski proizvodi s tankim filmom,
-
kristalni silicijski fotonaponski proizvodi koji su trajno integrirani u električnu robu kada funkcija električne robe nije proizvodnja energije i kada navedena električna roba koristi električnu energiju proizvedenu pomoću integriranih kristalnih silicijskih fotonaponskih ćelija.
(22)
Fotonaponski moduli, ćelije i pločice pretvaraju sunčevu svjetlost u električnu energiju. Pretvorba se provodi pomoću ćelija koje apsorbiraju svjetlost i pretvaraju je u električnu energiju preko kristalnog silicija.
(23)
Pločice su prvi korak u postupku proizvodnje. Izrađene su od kristalnog silicija i ključna su komponenta za proizvodnju ćelija.
(24)
Najprije se kristalni silicij mora taliti kako bi se dobili ingoti kristalnog silicija koji se režu na pločice. Pločice se tretiraju slijedom visokotehnoloških postupaka za obradu poluvodiča kako bi se stvorile funkcionirajuće solarne ćelije. Ćelije su drugi korak u postupku proizvodnje. Imaju pozitivno-negativne spojeve za prikupljanje i prijenos električne energije koju proizvede ćelija.
(25)
Moduli su treći korak u postupku proizvodnje. Moduli se sastavljaju tako da se ćelije spoje s plošnim žicama ili metalnim trakama u niz ćelija. Nizovi se laminiraju između ploča. Većinom se na vrhu koristi staklo, a na dnu polimerna potporna ploča. Obično se sastavljaju okviri tako da se omogući montaža (npr. na krovovima). Moduli mogu imati invertere.
2. Istovjetni proizvod
(26)
Ispitni postupak je pokazao da dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Unije, koja je služila kao analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti, kao i proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te jednaku krajnju uporabu. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda
i. Fizička, kemijska i tehnička svojstva i krajnja upotreba
(27)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da ispitni postupak ne može obuhvatiti tri proizvoda s različitim fizičkim, kemijskim i tehničkim svojstvima te bi stoga moduli, ćelije i pločice trebali biti predmet tri zasebna ispitna postupka. Štoviše, tvrdili su da je nejasno obuhvaća li ispitni postupak jedan jedinstveni proizvod ili tri zasebna proizvoda i stoga ne mogu u potpunosti braniti svoje interese. Također se tražilo isključenje pločica iz ispitnog postupka ako se monokristalne pločice ne isključe (vidjeti donje uvodne izjave od 42. do 44.).
(28)
Proizvodnja pločica, ćelija i modula je jedan jedinstveni proizvodni postupak s različitim koracima proizvodnje. Moduli, ćelije i pločice zajedno određuju svojstva gotovog proizvoda (tj. modulâ). Ispitni postupak je pokazao da je proizvodnja pločica i ćelija izravno i isključivo namijenjena proizvodnji modula. Moduli, ćelije i pločice imaju jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva (određena korištenom sirovinom) i jednake osnovne krajnje upotrebe, tj. prodaju se za uključivanje u fotonaponske solarne sustave. Djelovanje modula izravno je povezano s djelovanjem pločica i ćelija.
(29)
U obavijesti o pokretanju postupka jasno je rečeno da moduli, ćelije i pločice čine proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom. Zainteresirane stranke su stoga u potpunosti mogle braniti svoje interese na temelju takve definicije dotičnog proizvoda. Na temelju toga se argumenti odbacuju.
ii. Različita nomenklatura
(30)
Nadalje se tvrdilo da se moduli, ćelije i pločice ne mogu smatrati jedinstvenim proizvodom, jer imaju nekoliko različitih osmeroznamenkastih oznaka KN, šesteroznamenkasti podbroj, četveroznamenkasti tarifni broj HS i dvoznamenkaste razine poglavlja, a nalaze se i u različitim odjeljcima nomenklature HS. Navedeni argument, kao takav, nije relevantan za utvrđivanje opsega proizvoda antidampinškog ispitnog postupka koji se temelji na fizičkim svojstvima dotičnog proizvoda.
iii. Dodana vrijednost ćelija
(31)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da dodana vrijednost u postupku pretvorbe u ćelije čini najveći dio vrijednosti modula i stoga se ćelije moraju smatrati zasebnim proizvodom.
(32)
Ispitni postupak je pokazao da je proizvodnja ćelija tehnološki najsofisticiraniji dio postupka proizvodnje. Međutim, također je pokazao da su tri stupnja obrade međusobno povezana i da se dodana vrijednost ne koncentrira u konkretnoj fazi proizvodnog postupka, nego je raširena na cijeli postupak proizvodnje. Na temelju toga se tvrdnja odbacuje.
iv. Zasebna prodajna tržišta
(33)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da moduli, ćelije i pločice imaju zasebna prodajna tržišta i stoga bi se trebali smatrati različitim proizvodima, što pokazuje i činjenica da veliki broj proizvođača nije vertikalno integriran.
(34)
Moduli, ćelije i pločice ne mogu se smatrati zasebnim proizvodima čije se cijene mijenjaju samo ovisno o tržišnim čimbenicima. Zapravo su njihove cijene usko povezane i pod utjecajem cijene polisilicija. Isto tako, kako je objašnjeno u gornjim uvodnim izjavama od 23. do 25., dotični proizvod proizvodi se u jedinstvenom postupku proizvodnje s različitim stupnjevima. Činjenica da neki proizvođači nisu vertikalno integrirani posljedica je samo poslovne odluke i ekonomije razmjera te ne mijenja ovaj zaključak. Na temelju toga se argument morao odbaciti.
v. Krajnja upotreba i zamjenjivost
(35)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da se moduli, ćelije i pločice moraju smatrati različitim proizvodima, jer imaju drukčiju krajnju upotrebu i nisu međusobno zamjenjivi.
(36)
Kako je gore navedeno, ispitni postupak je pokazao da je postupak proizvodnje pločica, ćelija i modula jedinstveni proizvodni postupak i stoga pitanje zamjenjivosti različitih stupnjeva jedinstvenog proizvodnog postupka nije primjenjivo. Štoviše, moduli, ćelije i pločice imaju jednaku krajnju upotrebu, odnosno pretvorbu sunčeve svjetlosti u električnu energiju i stoga se ne mogu koristiti za druge primjene.
vi. Distribucijski kanali
(37)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da moduli, ćelije i pločice nemaju jednake distribucijske kanale i stoga se ne mogu smatrati jedinstvenim proizvodom. Ispitni je postupak pokazao da se moduli, ćelije i pločice mogu distribuirati unutar različitih ili sličnih distribucijskih kanala. Međutim, glavni kriterij za definiranje jedinstvenog proizvoda su jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva i krajnja upotreba. Uzimajući u obzir gornje uvodne izjave od 27. do 29., zaključuje se da se stoga različiti distribucijski kanali ne smatraju odlučujućim elementom. Stoga bi argument trebalo odbaciti.
vii. Percepcija potrošača
(38)
Tvrdilo se da se moduli, ćelije i pločice bitno razlikuju u smislu percepcije potrošača i stoga se ne bi trebali smatrati jedinstvenim proizvodom.
(39)
Kako je i gore navedeno, glavni kriterij za definiranje jedinstvenog proizvoda su jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva i krajnja upotreba. Uzimajući u obzir gornje uvodne izjave od 27. do 29., zaključuje se da se stoga različita percepcija potrošača ne smatra odlučujućim elementom. Stoga bi argument trebalo odbaciti.
viii. Proizvodi s tankim filmom
(40)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da bi fotonaponske proizvode s tankim filmom trebalo uključiti u definiciju dotičnog proizvoda, tvrdeći da imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i jednaku osnovnu krajnju upotrebu.
(41)
Fotonaponski proizvodi s tankim filmom jasno su isključeni iz definicije proizvoda (vidjeti gornju uvodnu izjavu 21.). Naime, fotonaponski proizvodi s tankim filmom imaju različita fizička, kemijska i tehnička svojstva u usporedbi s dotičnim proizvodom. Proizvode se u drukčijem postupku proizvodnje i to ne od kristalnog silicija koji je glavna sirovina za proizvodnju modula, ćelija i pločica. Imaju manju iskoristivost pretvorbe i manju izlaznu snagu te se stoga ne mogu koristiti za iste vrste primjena kao kod dotičnog proizvoda. Na temelju toga su se argumenti morali odbaciti.
ix. Isključivanje monokristalnih pločica
(42)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da bi monokristalne pločice trebalo isključiti iz definicije dotičnog proizvoda, jer imaju drukčija fizička, kemijska i tehnička svojstva od multikristalnih pločica. Tvrdila je da se razlikuju u strukturi kristala, obliku i aspektima. Štoviše, tvrdilo se da se monokristalne pločice ne proizvode u Uniji.
(43)
Ispitni postupak je pokazao da monokristalne pločice imaju veću kvalitetu od multikristalnih pločica, iako se proizvode u sličnom proizvodnom postupku korištenjem iste glavne sirovine (polisilicija). Stoga se zaključuje da monokristalne pločice i multikristalne pločice imaju jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva.
(44)
Ispitni postupak je pokazao da je osnovna krajnja upotreba jednaka, jer su monokristalne pločice i multikristalne pločice isključivo namijenjene proizvodnji solarnih ćelija (monokristalnih odnosno multikristalnih ćelija) i dovode do proizvodnje solarnih modula (monokristalnih odnosno multikristalnih). Ne postoje bitne razlike između tih dviju vrsta pločica i međusobno su zamjenjive, jer se obje mogu koristiti za proizvodnju ćelija. Osim toga, što se tiče tvrdnje da se monokristalne pločice ne proizvode u Uniji, ispitni postupak je pokazao da se i monokristalne i multikristalne pločice proizvode u Uniji. Na temelju toga se argument mora odbaciti.
x. Poluproizvodi
(45)
Nadalje se tvrdilo da bi se pločice i ćelije trebale smatrati poluproizvodima, dok su moduli gotovi proizvodi. Stoga se ne bi trebali smatrati jedinstvenim proizvodom.
(46)
Kako je gore navedeno, glavni kriterij za definiranje jedinstvenog proizvoda su jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva i krajnja upotreba. Uzimajući u obzir gornje uvodne izjave od 27. do 29., zaključuje se da se stoga razlika između poluproizvoda i gotovih proizvoda ne smatra odlučujućim elementom. Stoga bi argument trebalo odbaciti.
xi. Solarni punjači
(47)
Jedna je zainteresirana stranka zatražila isključivanje solarnih ploča namijenjenih isključivo punjenju baterije od 12V, jer imaju drukčiju krajnju upotrebu od modula za priključenje na mrežu zbog činjenice da proizvode puno manji napon i stoga se ne mogu koristiti za priključenje na mrežu.
(48)
U skladu s obavijesti o pokretanju postupka, solarni punjači koji se sastoje od manje od šest ćelija, prijenosni su i opskrbljuju uređaje energijom ili pune baterije, isključeni su iz proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Moduli s više od šest ćelija namijenjeni isključivo punjenju baterija imaju jednaka osnovna svojstva i djelovanje kao moduli za priključivanje na mrežu. Koriste otvoreni strujni krug koji ima niži napon od kruga koji se koristi u modulima za priključenje na mrežu. Unatoč toj razlici, ispitni postupak je pokazao da se navedena vrsta modula može priključiti na mrežu. Niži napon može se jednostavno nadoknaditi povećanjem dimenzije i/ili broja ćelija. Stoga su moduli namijenjeni punjenju baterija koji se sastoje od više od šest ćelija obuhvaćeni definicijom dotičnog proizvoda.
xii. Zaključak
(49)
Na temelju gore navedenog privremeno se zaključuje da kristalni silicijski fotonaponski moduli ili ploče i ćelije i pločice, vrste koja se koristi u kristalnim silicijskim fotonaponskim modulima ili pločama, kako je gore opisano, čine jedinstveni proizvod. Međutim, Komisija će dodatno ispitati čine li moduli, ćelije i pločice jedinstveni proizvod ili dva ili tri zasebna proizvoda. Stoga se sve stranke pozivaju da iznesu svoje stavove o tom pitanju, uzimajući u obzir privremeni zaključak koji je Komisija donijela u ovoj fazi. U svakom slučaju, čak i ako se na kraju utvrdi da oni čine dva ili tri različita proizvoda, trenutačni ispitni postupak obuhvatit će sve te različite proizvode, a konačne mjere mogle bi se uvesti za module, ćelije i pločice neovisno o tome čine li jedan ili nekoliko proizvoda.
C. DAMPING
1.1. Tretman tržišnog gospodarstva
(50)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena se vrijednost određuje u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. za proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(51)
Ti kriteriji su ukratko određeni niže radi lakšeg snalaženja:
i.
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti;
ii.
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene;
iii.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva;
iv.
pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini; i
v.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.
(52)
U ovom ispitnom postupku svi proizvođači izvoznici u uzorku zatražili su MET u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe i odgovorili na obrazac zahtjeva za MET u danim rokovima.
(53)
Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevima za MET u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(54)
Provjerom je utvrđeno da nijedan od sedam proizvođača izvoznika (grupacije trgovačkih društava) koji su zatražili MET nije ispunio zahtjeve kriterija utvrđenih u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(55)
Svih sedam grupacija trgovačkih društava imalo je koristi od povlaštenih poreznih sustava i bespovratnih sredstava te stoga nisu mogle pokazati da ne podliježu značajnim poremećajima prenesenima iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva i tako nisu ispunile zahtjeve kriterija 3. procjene MET-a.
(56)
Šest grupacija trgovačkih društava nije pokazalo da njihova financijska izvješća revidiraju neovisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima te stoga nije ispunilo zahtjeve kriterija 2. procjene MET-a.
(57)
Jedna grupacija trgovačkih društava nije pokazala da se na sva njezina trgovačka društva primjenjuju stečajni zakoni i nije ispunila zahtjeve kriterija 4. procjene MET-a.
(58)
Osim toga, tri grupacije trgovačkih društava nisu mogle pokazati da kod njih nema znatnog uplitanja države i nisu ispunile zahtjeve kriterija 1. procjene MET-a.
(59)
Nakon objave nalaza o MET-u, komentari su primljeni od svih trgovačkih društava u uzorku.
(60)
Dvije grupacije trgovačkih društava dale su komentar o postupku i tvrdile da je određivanje MET-a provedeno izvan roka, tj. nakon tromjesečnog razdoblja utvrđenog u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe i da bi ispitni postupak stoga trebalo prekinuti bez odgode. U potporu tvrdnji oslanjali su se na odluke Suda u predmetima Brosmann (4) i Aokang Shoes (5).
(61)
Najprije se podsjeća da predmeti Brosmann i Aokang Shoes nisu primjereni za ocjenu zakonitosti analize MET-a u ovom ispitnom postupku, jer se ti predmeti, za razliku od ovog ispitnog postupka, odnose na situacije kada procjene MET-a uopće nisu provedene.
(62)
Nadalje, predmeti Brosmann i Aokang Shoes nisu relevantni za ocjenu zakonitosti ovog ispitnog postupka s obzirom na to da je Osnovna uredba u međuvremenu izmijenjena. Članak 2. stavak 7. Osnovne uredbe, kako je izmijenjena, kaže da Komisija određuje MET u pogledu trgovačkih društava uključenih u uzorak samo prema članku 17. Osnovne uredbe i to u roku od sedam mjeseci od pokretanja ispitnog postupka, ali ni u kom slučaju ne duže od osam mjeseci nakon pokretanja ispitnog postupka. Navedeni izmijenjeni članak primjenjuje se na sve nove ispitne postupke i one koji su u tijeku od 15. prosinca 2012., uključujući stoga ovaj postupak.
(63)
U svakom slučaju, mora se podržati tumačenje ustaljene sudske prakse da nije bilo povrede per se prava na utvrđivanje MET-a, bez obzira na činjenicu da se nije poštovao tromjesečni rok.
(64)
Primljeni glavni bitni komentari odnosili su se na povlašteni porezni sustav i bespovratna sredstva. Izvoznici nisu osporavali utvrđene činjenice, ali su postavili pitanje njihove važnosti za ispunjenje kriterija 3. za MET. Posebno su tvrdili da državne koristi ne predstavljaju znatan udio njihovih prometa.
(65)
U tom se pogledu napominje da sustav poreza na dohodak kojim se daje povlašteni tretman određenim trgovačkim društvima koje vlada smatra strateškima nikako nije sustav tržišnog gospodarstva. Takav je sustav još uvijek pod znatnim utjecajem državnog planiranja. Također se napominje da su poremećaji uzrokovani smanjenjima poreza na dohodak značajni, jer u potpunosti mijenjaju iznos dobiti prije oporezivanja koju trgovačko društvo mora ostvariti da bi bilo privlačno investitorima. Poremećaji su, također, stalni, a apsolutna korist primljena tijekom razdoblja ispitnog postupka, zbog prirode koristi, nije bitna za procjenu je li poremećaj „značajan”. Umjesto toga, procjena značaja treba se temeljiti na ukupnom učinku mjere na financijsko i gospodarsko stanje trgovačkog društva.
(66)
U pogledu kriterija 2., tri su grupacije trgovačkih društava tvrdile da poštuju odgovarajuća pravila međunarodnih računovodstvenih standarda, jer su američki konsolidirani financijski izvještaji u potpunosti u skladu s tim standardima. Neka su trgovačka društva tvrdila da su, općenito, njihovi financijski izvještaji u skladu s kineskim računovodstvenim standardima za koje ona smatraju da su istovjetni međunarodnim standardima. Međutim, pitanje nije jesu li kineski računovodstveni standardi u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Pitanje je jesu li financijski izvještaji u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardima ili ne. Točnije, ti komentari nisu odgovorili na činjenicu da je, s obzirom na individualne financijske izvještaje dotičnih kineskih trgovačkih društava, utvrđena povreda određenog broja međunarodnih računovodstvenih standarda (i odgovarajućih kineskih standarda), uključujući posebno amortizaciju zaliha i objavu transakcija povezanih stranaka.
(67)
U pogledu kriterija 1., uzimajući u obzir komentare primljene od stranaka i u svjetlu odluke u predmetu C-337/09 P (6), zaključuje se da su taj kriterij ispunila sva trgovačka društva. Međutim, ukupna odluka o utvrđivanju MET-a za sve izvoznike u uzorku ostaje nepromijenjena, jer još uvijek nisu ispunili zahtjeve kriterija 2. i 3.
(68)
U pogledu kriterija 4., grupacija trgovačkih društava iz gornje uvodne izjave 57. mogla je pokazati da je u međuvremenu pokrenut stečajni postupak protiv glavnog kineskog trgovačkog društva u grupaciji. Stoga se zaključuje da je ova grupacija trgovačkih društava ispunila taj kriterij. Međutim, ukupna odluka o utvrđivanju MET-a za tu grupaciju trgovačkih društava ostaje nepromijenjena, jer još uvijek nije ispunila zahtjeve kriterija 2. i 3.
(69)
Kao zaključak, nije se pokazalo da je bilo koji proizvođač izvoznik u uzorku ispunio kriterije 2. i/ili 3. Dakle, tim se trgovačkim društvima ne može odobriti MET.
1.2. Individualno ispitivanje
(70)
Zahtjeve za individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe podnijelo je 18 proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak.
(71)
S obzirom na veliki broj primljenih zahtjeva, Komisija je privremeno zaključila da bi individualna ispitivanja bila nepotrebno teška i onemogućila pravovremeni dovršetak ispitnog postupka. Stoga je privremeno odlučeno da se neće prihvatiti niti jedan zahtjev za individualno ispitivanje.
1.3. Analogna zemlja
(72)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen MET utvrđuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnog gospodarstva („analogna zemlja”).
(73)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti SAD kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK i pozvala sve zainteresirane stranke da to komentiraju.
(74)
Brojni izvoznici i uvoznici dostavili su komentare o izboru analogne zemlje tvrdeći da SAD ne bi bio primjerena analogna zemlja, uglavnom zbog činjenice da je američko tržište bilo zaštićeno od kineskog uvoza tijekom dijela RIP-a antidampinškim i antisubvencijskim mjerama.
(75)
Zainteresirane stranke predložile su Tajvan, Indiju i Južnu Koreju kao primjerenije analogne zemlje. Nakon tih komentara odlučeno je proširiti analizu u pogledu utvrđivanja primjerene analogne zemlje. Kao rezultat toga, kontaktirati su svi veliki proizvođači solarnih ploča. Ukupno su kontaktirana 34 trgovačka društva u Indiji, 9 trgovačkih društava u Japanu, 15 trgovačkih društava u Maleziji, 2 trgovačka društva u Meksiku, 34 trgovačka društva u Koreji, 9 trgovačkih društava u Singapuru, 43 trgovačka društva na Tajvanu i 21 trgovačko društvo u SAD-u.
(76)
Odgovori su primljeni od dvaju trgovačkih društava u Indiji, dvaju na Tajvanu i dvaju u SAD-u. Budući da su trgovačka društva na Tajvanu gotovo isključivo proizvodila fotonaponske ćelije, dok je kineski izvoz bio uglavnom u obliku modula, a SAD se smatrao neprimjerenim u svjetlu primljenih komentara, privremeno je odlučeno koristiti Indiju kao analognu zemlju. Trebalo bi napomenuti da Komisija može preispitati to pitanje ako se u daljnjem ispitnom postupku pokaže da moduli, ćelije i pločice čine dva ili tri različita proizvoda. Točnije, budući da Indija ne proizvodi pločice, možda će se morati odabrati drukčija analogna zemlja za pločice.
(77)
Jedan je indijski proizvođač dostavio nepotpuni odgovor. Stoga se informacije primljene od tog trgovačkog društva ne mogu koristiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Međutim, informacije koje je dostavilo to trgovačko društvo i koje su provjerene mogle bi se koristiti za potvrdu da su informacije koje je dostavio proizvođač iz analogne zemlje koji u potpunosti surađuje doista reprezentativne za indijsko tržište.
1.4. Uobičajena vrijednost
(78)
S obzirom na to da nijednom kineskom izvozniku u uzorku nije odobren MET, uobičajena vrijednost utvrđena je prema odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, pri čemu je Indija analogna treća zemlja tržišnog gospodarstva.
(79)
Najprije su utvrđene vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje proizvođač iz analogne zemlje, a koje su bile istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(80)
Komisija je naknadno ispitala može li se za svaku vrstu istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje koji prodaje na domaćem tržištu smatrati da se prodaje u uobičajenom tijeku trgovine. To je učinjeno tako što je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIP-a.
(81)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna prodajna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnim domaćim cijenama. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a.
(82)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(83)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(84)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korištena je izračunana uobičajena vrijednost.
(85)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost, ponderirani prosjek nastalih prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i ponderirana prosječna dobit koju je ostvario jedini proizvođač koji u potpunosti surađuje iz analogne zemlje kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda, u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su njegovom prosječnom trošku proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kada je bilo potrebno, troškovi proizvodnje i POA prilagođeni su prije nego što su se koristili za ispitivanje uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajenih vrijednosti.
(86)
Za solarne pločice uobičajena se vrijednost nije mogla utvrditi korištenjem metodologije opisane u gornjim uvodnim izjavama od 79. do 85., jer nijedan indijski proizvođač koji surađuje nije prodavao solarne pločice. Provjereno je može li se uobičajena vrijednost utvrditi na temelju vrlo sličnog proizvoda primjenom potrebnih prilagodba za razlike u fizičkim svojstvima, ako postoje. U slučaju solarnih pločica najsličniji bi proizvod bila solarna ćelija. Međutim, pločice se moraju podvrgnuti značajnoj obradi da postanu ćelije. Štoviše, za korištenje te metode trebale bi se napraviti značajne prilagodbe koje se ne mogu pouzdano izračunati. Stoga se uobičajena vrijednost ćelije ne može koristiti kao temelj za izračun uobičajene vrijednosti pločice. S druge strane, razmatralo se korištenje cijena pločica koje su proizvođači iz zemalja tržišnog gospodarstva prodavali na indijskom tržištu, jer su te cijene reprezentativne za tržišne uvjete koji prevladavaju na tržištu za pločice u Indiji. Budući da je Južna Koreja najveći dobavljač pločica iz zemlje tržišnog gospodarstva za proizvođače iz analogne zemlje, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijena južnokorejskih pločica na indijskom tržištu.
1.5. Izvozna cijena
(87)
Proizvođači izvoznici ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji.
(88)
Kada se izvozna prodaja u Uniju izvršila izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne su cijene utvrđene na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
(89)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršila putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozne cijene utvrđene su na temelju cijene prve preprodajne cijene tih trgovačkih društava nezavisnim kupcima u Uniji prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe cijena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit. U pogledu profitne marže, korištena je dobit koju je ostvario nepovezani uvoznik dotičnog proizvoda koji surađuje, jer se stvarna dobit povezanog uvoznika nije smatrala pouzdanom zbog odnosa između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika.
1.6. Usporedba
(90)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(91)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(92)
Provedene su odgovarajuće prilagodbe u svim slučajevima na temelju fizičkih svojstava, posrednih poreza, troškova prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, pakiranja, kredita, provizija i bankovnih naknada kada je utvrđeno da su ti troškovi opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
1.7. Dampinške marže
(93)
Za trgovačka društva u uzorku ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda utvrđena za analognu zemlju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(94)
Ponderirana prosječna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena kao ponderirani prosjek marža utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(95)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a dampinške marže utvrđene su na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s ukupnim obujmom kineskog uvoza u Uniju.
(96)
Budući da je suradnja predstavljala više od 80 % ukupnog kineskog uvoza u Uniju, razina suradnje može se smatrati visokom. S obzirom na to da nema razloga vjerovati da neki proizvođač izvoznik ne bi namjerno surađivao, preostala dampinška marža postavljena je na razinu trgovačkog društva iz uzorka s najvišom dampinškom maržom. To se smatralo primjerenim, jer nije bilo naznaka da su trgovačka društva koja ne surađuju vršila damping na nižoj razini te kako bi se osigurala učinkovitost mjera.
(97)
Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co. Ltd,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co. Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
96,2 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju (Prilog)
88,5 %
Sva ostala trgovačka društva
112,6 %
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(98)
Istovjetni proizvod proizvodilo je oko 220 proizvođača u Uniji. Ona čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe, te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
(99)
Sve dostupne informacije o industriji Unije, uključujući informacije dostavljene u pritužbi, makroekonomski podaci koje je dostavio Europressedienst, nezavisno društvo za savjetovanje („savjetnik”) i provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku korišteni su za utvrđivanje ukupne proizvodnje Unije za RIP, jer potpune javne informacije o proizvodnji nisu bile dostupne. Budući da se moduli, ćelije i pločice uvoze u Uniju pod carinskim brojevima koji obuhvaćaju druge proizvode koji nisu predmet ovog ispitnog postupka, Eurostat se nije mogao koristiti za utvrđivanje obujma i vrijednosti uvoza. Obujam i vrijednosti uvoza temeljili su se na podacima koje je dostavio savjetnik. Kada je to bilo moguće, podaci primljeni od savjetnika unakrsno su provjereni u odnosu na javne izvoze i provjerene odgovore na upitnik.
(100)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 4 GW za module, 2 GW za ćelije i 2 GW za pločice tijekom RIP-a.
(101)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 10., 10 proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak koji predstavlja 18-21 % ukupne proizvodnje modula u Uniji, 17-24 % ukupne proizvodnje ćelija u Uniji i 28-35 % ukupne proizvodnje pločica u Uniji.
2. Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije
(102)
Dio industrije Unije vertikalno je integriran, a znatan dio proizvodnje industrije Unije namijenjen je vlastitoj upotrebi, posebno proizvodnji ćelija i pločica.
(103)
Kako bi se utvrdilo je li ili nije industrija Unije pretrpjela štetu i utvrdila potrošnja i drugi gospodarski pokazatelji, ispitano je je li i u kojoj mjeri naknadno korištenje proizvodnje industrije Unije u pogledu istovjetnog proizvoda („vlastita” upotreba) trebalo uzeti u obzir.
(104)
Kako bi se dobila što potpunija slika stanja industrije Unije, analizirani su podaci za cjelokupnu aktivnost u vezi s istovjetnim proizvodom te je naknadno utvrđeno je li proizvodnja bila namijenjena za vlastitu upotrebu ili za slobodno tržište.
(105)
Utvrđeno je da bi trebalo ispitati sljedeće gospodarske pokazatelje koji se odnose na industriju Unije upućivanjem na ukupnu aktivnost (uključujući vlastito korištenje industrije): potrošnju, obujam prodaje, proizvodnju, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, rast, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i visinu dampinške marže. Razlog tome je činjenica da je ispitni postupak pokazao da bi se ti pokazatelji mogli razumno ispitati upućivanjem na cijelu aktivnost, jer je proizvodnja namijenjena vlastitoj upotrebi bila jednako pogođena konkurencijom uvoza iz dotične zemlje. Dalje u tekstu vlastito i slobodno tržište zajedno se navode kao „ukupno tržište”.
(106)
Što se tiče profitabilnosti, analiza je bila usmjerena na slobodno tržište, jer je utvrđeno da cijene na vlastitom tržištu nisu uvijek odražavale tržišne cijene i imale su učinak na taj pokazatelj.
3. Potrošnja Unije
(107)
Potrošnja Unije uključivala je ukupan obujam uvoza dotičnog proizvoda i obujam ukupne prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji, uključujući proizvode namijenjene vlastitoj upotrebi. Potpuni podaci za ukupnu prodaju industrije Unije na tržištu Unije nisu bili dostupni. Nadalje, uvoz u Uniju evidentiran je pod carinskim brojevima koji obuhvaćaju druge proizvode koji nisu predmet ovog ispitnog postupka. Slijedom toga se Eurostat nije mogao koristiti za utvrđivanje obujma i vrijednosti uvoza. Stoga se potrošnja Unije temeljila na podacima koje je dostavio savjetnik naveden u gornjoj uvodnoj izjavi 99. i unakrsno je provjerena u odnosu na javne izvore kao što su istraživanja tržišta i javno dostupne studije te u odnosu na provjerene odgovore na upitnik.
(108)
Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1-a
Potrošnja Unije za module (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupno tržište
5 465
12 198
19 878
17 538
Indeks (2009. = 100)
100
223
364
321
Izvor: Europressedienst
Tablica 1-b
Potrošnja Unije za ćelije (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupno tržište
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009. = 100)
100
154
200
187
Izvor: Europressedienst
Tablica 1-c
Potrošnja Unije za pločice (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupno tržište
1 683
2 376
2 723
2 163
Indeks (2009. = 100)
100
141
162
129
Izvor: Europressedienst
(109)
U razmatranom razdoblju ukupna se potrošnja Unije povećala za 221 % za module, 87 % za ćelije i 29 % za pločice između 2009. i RIP-a, ali se smanjila tijekom RIP-a u usporedbi s 2011. Ukupno gledano, potrošnja Unije u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka znatno se povećala u usporedbi s razinom iz 2009.
4. Uvoz iz dotične države
4.1. Obujam i tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
(110)
Uvoz u Uniju iz dotične zemlje razvijao se kako slijedi:
Tablica 2-a
Uvoz modula iz NRK-a (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a
3 425
8 606
15 810
13 986
Indeks (2009. = 100)
100
251
462
408
Tržišni udio na ukupnom tržištu
63 %
71 %
80 %
80 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 2-b
Uvoz ćelija iz NRK-a (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a
175
530
970
1 019
Indeks (2009. = 100)
100
303
554
582
Tržišni udio na ukupnom tržištu
8 %
16 %
22 %
25 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 2-c
Uvoz pločica iz NRK-a (MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a
95
523
880
711
Indeks (2009. = 100)
100
551
926
748
Tržišni udio na ukupnom tržištu
6 %
22 %
32 %
33 %
Izvor: Europressedienst
(111)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza u Uniju iz dotične zemlje povećao se znatno za 308 % za module, 483 % za ćelije i 648 % za pločice. To je dovelo do značajnog povećanja tržišnog udjela uvoza iz dotične zemlje u Uniju. Točnije, tržišni udio uvoza iz dotične zemlje povećao se sa 63 % na 80 % za module, s 8 % na 25 % za ćelije i sa 6 % na 33 % za pločice. Ukupno gledano, između 2009. i RIP-a obujam i tržišni udio uvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a znatno su se povećali.
(112)
Trebalo bi napomenuti da je povećanje uvoza iz dotične zemlje bilo puno veće od povećanja potrošnje Unije za dotični proizvod. Slijedom toga, proizvođači izvoznici mogli su imati koristi od sve veće potrošnje Unije i njihov je položaj na tržištu ojačao zbog većih tržišnih udjela.
4.2. Cijene uvoza i sniženje cijena
(113)
Prosječna cijena uvoza u Uniju iz dotične zemlje razvijala se kako slijedi:
Tablica 3-a
Uvozna cijena modula iz NRK-a (u EUR/kW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Uvozne cijene
2 100
1 660
1 350
764
Indeks (2009. = 100)
100
79
64
36
Izvor: Europressedienst i provjereni odgovori na upitnik za odabir uzoraka
Tablica 3-b
Uvozna cijena ćelija iz NRK-a (u EUR/kW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Uvozne cijene
890
650
620
516
Indeks (2009. = 100)
100
73
70
58
Izvor: Europressedienst i provjereni odgovori na upitnik za odabir uzoraka
Tablica 3-c
Uvozna cijena pločica iz NRK-a (u EUR/kW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Uvozne cijene
550
400
400
333
Indeks (2009. = 100)
100
73
73
60
Izvor: Europressedienst i provjereni odgovori na upitnik za odabir uzoraka
(114)
Prosječna uvozna cijena iz NRK-a smanjila se znatno tijekom razmatranog razdoblja za module, ćelije i pločice. Za module se prosječna uvozna cijena smanjila za 64 %, s 2 100 EUR/kW 2009. na 764 EUR/kW tijekom RIP-a. Jednako tako, prosječna uvozna cijena ćelija iz NRK-a smanjila se za 42 % s 890 EUR/kW na 516 EUR/kW. Prosječna uvozna cijena pločica smanjila se za 40 % s 550 EUR/kW na 333 EUR/kW tijekom razmatranog razdoblja.
(115)
Ukupno gledano, cijena dotičnog proizvoda znatno se smanjila između 2009. i RIP-a.
(116)
Kako bi se odredilo sniženje cijene tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda za uvoz od kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF s odgovarajućim prilagodbama za troškove nakon uvoza, tj. troškove carinjenja, manipuliranja i utovara. Korišteni su prosječni troškovi nakon uvoza dvojice uvoznika modula u uzorku. Činjenica da njihova glavna djelatnost nije bio uvoz, nego montaža modula, nije utjecala na reprezentativnost podataka.
(117)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, kad se izrazi kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderirane prosječne marže sniženja cijene u rasponima od 17,5 do 30,7 % za module, od 4 do 24,2 % za ćelije, od 16,6 do 21,6 % za pločice i od 11,2 do 27,5 % ukupno za dotični proizvod.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
5.1. Općenito
(118)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(119)
Kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama od 7. do 10., odabir uzoraka se koristio za ispitivanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(120)
Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je analizirala makroekonomske pokazatelje za razmatrano razdoblje na temelju podataka dobivenih od nezavisnog savjetnika navedenog u gornjoj uvodnoj izjavi 99. koji se odnose na sve proizvođače iz Unije. Komisija je analizirala mikroekonomske pokazatelje na temelju provjerenih odgovora na upitnik proizvođačâ iz Unije.
(121)
Za potrebe ovog ispitnog postupka, procjenjivali su se sljedeći makroekonomski pokazatelji na temelju informacija koje se odnose na sve proizvođače istovjetnog proizvoda u Uniji: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga.
(122)
Procjenjivali su se sljedeći mikroekonomski pokazatelji na temelju informacija koje se odnose na sve proizvođače istovjetnog proizvoda u uzorku u Uniji: Prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
(123)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da se tržišni uvjeti dotičnog proizvoda razlikuju prema državi članici i da bi stoga analizu štete trebalo provesti na razini pojedine države članice. Taj navod nije bio potkrijepljen. Osim toga, ispitni postupak nije pokazao posebne okolnosti koje bi opravdale analizu štete prema državi članici. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
5.2. Makroekonomski pokazatelji
5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(124)
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se kako slijedi:
Tablica 4-a
Moduli - proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta (MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam proizvodnje
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009. = 100)
100
154
200
187
Proizvodni kapacitet
4 739
6 983
9 500
9 740
Indeks (2009. = 100)
100
147
200
206
Iskorištenost kapaciteta
45 %
48 %
45 %
41 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 4-b
Ćelije - proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta (MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam proizvodnje
1 683
2 376
2 723
2 024
Indeks (2009. = 100)
100
141
162
120
Proizvodni kapacitet
2 324
3 264
3 498
3 231
Indeks (2009. = 100)
100
140
151
139
Iskorištenost kapaciteta
72 %
73 %
78 %
63 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 4-c
Pločice - proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta (MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam proizvodnje
1 600
2 677
2 553
2 017
Indeks (2009. = 100)
100
167
160
126
Proizvodni kapacitet
2 600
3 410
3 945
3 636
Indeks (2009. = 100)
100
131
152
140
Iskorištenost kapaciteta
62 %
79 %
65 %
55 %
Izvor: Europressedienst
(125)
Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja Unije u pogledu modula povećala za 87 %. Proizvodnja je dosegla vrhunac 2011., a zatim pala tijekom RIP-a. Proizvodnja Unije u pogledu modula povećavala se puno sporije od rasta potrošnje, koja se više nego utrostručila tijekom istog razdoblja. U odnosu na znatno povećanje potrošnje, proizvođači iz Unije udvostručili su svoj proizvodni kapacitet za module tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, unatoč visokim razinama proizvodnje, stopa iskorištenosti kapaciteta industrije Unije smanjila se za 4 postotna boda, dosegnuvši samo 41 % tijekom RIP-a.
(126)
Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja Unije u pogledu ćelija povećala za 20 %. Dosegnula je vrhunac 2011., a zatim se smanjila tijekom RIP-a. Proizvodnja Unije u pogledu ćelija slijedila je trend potrošnje Unije s blažim povećanjem do 2011., a zatim naglašenim padom tijekom RIP-a. U skladu s razvojem potrošnje Unije, industrija Unije najprije je povećala svoj kapacitet za 51 % do 2011., a zatim je pala tijekom RIP-a. Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja kapacitet povećao za 39 %. Stopa iskorištenosti kapaciteta povećavala se do 2011. i dosegnula vrhunac od 78 %, a zatim pala za 15 postotnih bodova tijekom RIP-a. Ukupno se iskorištenost kapaciteta industrije Unije u pogledu ćelija smanjila tijekom razmatranog razdoblja i dosegnula 63 % tijekom RIP-a.
(127)
Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja Unije u pogledu pločica povećala za 26 %. Proizvodnja Unije dosegnula je vrhunac 2010., a zatim se stalno smanjivala 2011. te na još niže razine tijekom RIP-a. Kao odgovor na povećanu potrošnju Unije, proizvođači pločica iz Unije povećali su svoj proizvodni kapacitet za 52 % do 2011., a zatim se njihov kapacitet smanjio tijekom RIP-a. Neovisno o tome, ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja Unije u pogledu pločica povećala za 40 %. Unatoč povećanju proizvodnje, stopa iskorištenosti kapaciteta industrije Unije u pogledu pločica povećavala se do 2010., a zatim se stalno smanjivala nakon tog razdoblja, i pretvorila se u ukupan pad od 7 postotnih bodova tijekom razdoblja, dosegnuvši 55 % tijekom RIP-a.
(128)
Stoga je industrija Unije povećala svoj kapacitet kao odgovor na povećanu potrošnju. Međutim, razine proizvodnje industrije Unije povećavale su se puno sporije od potrošnje, što je dovelo do pada stopa iskorištenosti kapaciteta za dotični proizvod tijekom razmatranog razdoblja.
5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(129)
Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 5-a
Moduli - obujam prodaje i tržišni udio (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje na tržištu Unije
1 037
1 890
2 683
2 357
Indeks (2009. = 100)
100
182
259
227
Tržišni udio
19 %
15 %
13 %
13 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 5-b
Ćelije - obujam prodaje i tržišni udio (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje na ukupnom tržištu
1 470
1 913
2 245
1 545
Indeks (2009. = 100)
100
130
153
105
Tržišni udio
68 %
57 %
52 %
38 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 5-c
Pločice - obujam prodaje i tržišni udio (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje na ukupnom tržištu
1 363
1 520
1 608
1 269
Indeks (2009. = 100)
100
112
118
93
Tržišni udio
81 %
64 %
59 %
59 %
Izvor: Europressedienst
(130)
Obujam prodaje modula povećao se za 127 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, u kontekstu povećanja potrošnje od 221 %, to se pretvorilo u pad tržišnog udjela industrije Unije s 19 % 2009. na 13 % tijekom RIP-a. Što se tiče ćelija, prodaja industrije Unije povećala se vrlo malo za 5 %, dok se potrošnja povećala za 87 %, što je dovelo do smanjenja tržišnog udjela sa 68 % 2009. na 38 % tijekom RIP-a. Što se tiče pločica, ukupni obujam prodaje smanjio se za 7 % u odnosu na povećanu potrošnju, što je dovelo do pada tržišnog udjela za pločice s 81 % 2009. na 59 % tijekom RIP-a.
(131)
Kao odgovor na sve veću potrošnju, prodaja modula i ćelija industrije Unije povećala se puno manje od uvoza iz dotične zemlje, dok se prodaja pločica smanjila. Stoga industrija Unije nije mogla imati koristi od sve veće potrošnje. Kao posljedica toga, tržišni udio za sva tri segmenta smanjio se tijekom razmatranog razdoblja.
5.2.3. Zaposlenost i produktivnost
(132)
Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 6-a
Moduli -zaposlenost i produktivnost
2009.
2010.
2011.
RIP
Broj zaposlenika
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indeks 2009. = 100)
100
134
149
139
Produktivnost (kW/zaposlenik)
183
211
247
245
(Indeks 2009. = 100)
100
115
135
134
Izvor: Europressedienst
Tablica 6-b
Ćelije -zaposlenost i produktivnost
2009.
2010.
2011.
RIP
Broj zaposlenika
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indeks 2009. = 100)
100
112
107
91
Produktivnost (kW/zaposlenik)
319
400
483
423
(Indeks 2009. = 100)
100
126
151
133
Izvor: Europressedienst
Tablica 6-c
Pločice - zaposlenost i produktivnost
2009.
2010.
2011.
RIP
Broj zaposlenika
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indeks 2009. = 100)
100
198
221
202
Produktivnost (kW/zaposlenik)
823
695
595
515
(Indeks 2009. = 100)
100
84
72
63
Izvor: Europressedienst
(133)
Zaposlenost se povećala između 2009. i RIP-a za module i pločice za 39 % odnosno 102 %, dok se smanjila za 9 % za ćelije. Međutim, napominje se da se zaposlenost povećavala do 2011., a zatim smanjila tijekom RIP-a za module i pločice. Za ćelije se zaposlenost povećavala do 2010., a zatim smanjila tijekom 2011. i RIP-a. Ukupna produktivnost pokazala je pozitivne trendove za module i ćelije povećavši se za 34 % i 33 %. To je djelomično posljedica napora industrije Unije da odgovori na pritisak koji je vršio dampinški uvoz iz NRK-a. Međutim, ukupna se produktivnost za pločice smanjila za 37 % tijekom razmatranog razdoblja.
(134)
Stoga, u skladu s padom proizvodnje Unije u pogledu modula i pločica između 2011. i RIP-a, smanjila se i zaposlenost za module i pločice tijekom istog razdoblja. Za ćelije se zaposlenost povećavala do 2010., a zatim smanjila 2011. i tijekom RIP-a, dok se proizvodnja Unije u pogledu ćelija stalno povećavala do 2011., a zatim počela padati.
5.2.3.1. Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga
(135)
Sve dampinške marže značajno su više od razine de minimis. U pogledu utjecaja visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije, s obzirom na obujam i cijene uvezenih proizvoda iz dotične zemlje, taj se utjecaj može smatrati znatnim.
(136)
Budući da je ovo prvi antidampinški ispitni postupak u pogledu dotičnog proizvoda, oporavak od prošlog dampinga nije relevantan.
5.3. Mikroekonomski pokazatelji
5.3.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(137)
Prosječne prodajne cijene proizvođačâ iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 7-a
Moduli - prosječne prodajne cijene u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna prodajna cijena u Uniji na slobodnom tržištu (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indeks 2009. = 100)
100
81
62
47
Trošak proizvodnje (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indeks 2009. = 100)
100
74
65
52
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 7-b
Ćelije - prosječne prodajne cijene u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna prodajna cijena u Uniji na slobodnom tržištu (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indeks 2009. = 100)
100
76
51
31
Trošak proizvodnje (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indeks 2009. = 100)
100
62
64
45
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 7-c
Pločice - prosječne prodajne cijene u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna prodajna cijena u Uniji na slobodnom tržištu (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indeks 2009. = 100)
100
80
73
60
Trošak proizvodnje (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indeks 2009. = 100)
100
78
82
103
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(138)
Prodajne su cijene jako pale tijekom razmatranog razdoblja, tj. za 53 % za module, za 69 % za ćelije i za 40 % za pločice. Prodajne su se cijene stalno smanjivale tijekom razmatranog razdoblja, no pad cijene bio je posebno izražen tijekom RIP-a kada su se srušile na neodržive razine. Tijekom razmatranog razdoblja, trošak proizvodnje smanjio se za 48 % i za 55 % za ćelije. Za pločice je trošak proizvodnje pao 2010. u usporedbi s 2009., ali se povećao 2011. kada je još uvijek bio ispod razine iz 2009. Troškovi tijekom RIP-a dodatno su se povećali i dosegnuli nešto više razine nego 2009., što se uglavnom može objasniti zaustavljanjem proizvodnje tijekom RIP-a. Industrija Unije ne bi mogla imati koristi niti od svojih stalnih napora da poveća troškovnu učinkovitost, niti od učinka smanjenja troška glavne sirovine, odnosno polisilicija. To je uglavnom bila posljedica sve većeg pritiska dampinškog uvoza na cijene koji je negativno utjecao na prodajne cijene industrije Unije koje su se još više smanjile od povećanja učinkovitosti. Navedeno se može promatrati kroz negativni trend profitabilnosti industrije Unije kako je opisano u donjoj uvodnoj izjavi 144. Ukupno je došlo do značajnog smanjenja prosječne prodajne cijene i troška proizvodnje istovjetnog proizvoda (osim za pločice) s katastrofalnim učinkom na profitabilnost industrije.
5.3.2. Troškovi rada
(139)
Prosječni troškovi rada proizvođačâ iz Unije u uzorku razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 8-a
Moduli - prosječni troškovi rada po zaposleniku
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indeks 2009. = 100)
100
107
110
113
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 8-b
Ćelije - prosječni trošak rada po zaposleniku
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indeks 2009. = 100)
100
99
99
99
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 8-c
Pločice - prosječni trošak rada po zaposleniku
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indeks 2009. = 100)
100
104
100
117
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(140)
Između 2009. i RIP-a prosječni trošak rada po zaposleniku za module stalno se povećavao za ukupno 13 %. Što se tiče ćelija, prosječni trošak rada ostao je stabilan tijekom cijelog razmatranog razdoblja i blago se smanjio za 1 % između 2009. i 2010., ali je onda ostao stabilan do RIP-a. Što se tiče pločica, prosječni trošak rada po zaposleniku se mijenjao. Povećao se između 2009. i 2010., smanjio 2011., ali se tijekom razmatranog razdoblja povećao za ukupno 17 %. Ukupno povećanje troška rada može se djelomično objasniti istovremenim povećanjem produktivnosti (moduli), razvojem inflacije i socijalnih troškova nekih proizvođača iz Unije (pločice) povezanih sa smanjenjem industrije između 2011. i RIP-a.
5.3.3. Zalihe
(141)
Razine zaliha proizvođačâ iz Unije u uzorku razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 9-a
Moduli - zalihe
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (u kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indeks 2009. = 100)
100
141
260
229
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 9-b
Ćelije - zalihe
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (u kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indeks 2009. = 100)
100
140
452
402
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 9-c
Pločice - zalihe
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (u kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indeks 2009. = 100)
100
16
105
170
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(142)
Zalihe su se znatno povećale tijekom razmatranog razdoblja, tj. za 129 % za module, za 302 % za ćelije i za 70 % za pločice. Što se tiče modula, zalihe su se stalno povećavale i dosegnule vrlo visoke razine 2011. (za 160 %), dok su se tijekom RIP-a smanjile, ali još uvijek ostale na vrlo visokim razinama u usporedbi s početkom razmatranog razdoblja. Što se tiče ćelija, razvoj je bio još i više izražen, s povećanjem zaliha između 2009. i 2011. od preko 350 %. Jednako tako, zalihe su se smanjile tijekom RIP-a, ali su ostale na vrlo visokim razinama u usporedbi s početkom razmatranog razdoblja. Što se tiče pločica, dok je industrija Unije smanjila svoje zalihe između 2009. i 2010. za više od 80 % zbog povećanja prodaje, završne zalihe naglo su se povećale i dosegnule razine iznad razina iz 2009. te se dodatno povećale za 65 postotnih bodova tijekom RIP-a.
(143)
Ispitni postupak je pokazao da će, s obzirom na negativnu trenutačnu situaciji, proizvođači iz Unije nastojati držati ograničene zalihe istovjetnog proizvoda i temeljiti svoju proizvodnju na narudžbama. Stoga se povećanje zaliha istovjetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja smatralo bitnim čimbenikom za utvrđivanje je li industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.
5.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala
(144)
Profitabilnost i novčani tok razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 10-a
Moduli - profitabilnost i novčani tok
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Novčani tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 10-b
Ćelije - profitabilnost i novčani tok
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Novčani tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 10-c
Pločice - profitabilnost i novčani tok
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Novčani tok
39 %
47 %
32 %
-19 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(145)
Profitabilnost proizvođačâ iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje.
(146)
Profitabilnost se jako smanjila za istovjetni proizvod i pretvorila u gubitke tijekom razmatranog razdoblja. Profitabilnost je pala za 11 postotnih bodova za module, 49 postotnih bodova za ćelije i 63 postotna boda za pločice.
(147)
Profitabilnost istovjetnog proizvoda povećala se između 2009. i 2010., ali se zatim znatno smanjila 2011. kada je industrija Unije ostvarila gubitke te se dodatno znatno smanjila tijekom RIP-a. Gubitci su bili posebno visoki za ćelije i pločice.
(148)
Kretanje neto novčanog toka, odnosno sposobnosti proizvođačâ iz Unije u uzorku da sami financiraju svoje aktivnosti, također je slijedilo postupni negativni trend između 2009. i RIP-a. Stoga se, uzimajući u obzir smanjenje za 10 postotnih bodova za module s blagim povećanjem 2011., najveće smanjenje novčanog toka dogodilo između 2011. i RIP-a. Pad novčanog toka za ćelije i pločice bio je izraženiji nego za module i dosegnuo je značajne negativne razine tijekom RIP-a. Stoga se novčani tok za istovjetni proizvod smanjio tijekom razmatranog razdoblja.
(149)
Donje brojke predstavljaju razvoj ulaganja i povrata ulaganja proizvođačâ iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na ukupno tržište:
Tablica 11-a
Moduli - ulaganja i povrat ulaganja
2009.
2010.
2011.
RIP
Ulaganja (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indeks 2009. = 100)
100
415
535
271
Povrat ulaganja
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 11-b
Ćelije - ulaganja i povrat ulaganja
2009.
2010.
2011.
RIP
Ulaganja (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indeks 2009. = 100)
100
110
33
22
Povrat ulaganja
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 11-c
Pločice - ulaganja i povrat ulaganja
2009.
2010.
2011.
RIP
Ulaganja (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indeks 2009. = 100)
100
42
37
20
Povrat ulaganja
10 %
8 %
0 %
-7 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(150)
Gornja tablica pokazuje da je industrija Unije povećala svoja ulaganja za 171 % za module između 2009. i RIP-a. To je uglavnom bilo povezano sa znatnim povećanjima kapaciteta. Međutim, tijekom istog razdoblja industrija Unije smanjila je svoja ulaganja za 78 % za ćelije i 80 % za pločice. Ulaganja su se uglavnom odnosila na istraživanje i razvoj, kao i poboljšanje i zadržavanje proizvodne tehnologije i postupka kako bi se povećala učinkovitost. Budući da si industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije mogla priuštiti dodatna ulaganja za ćelije i pločice, razina ulaganja tijekom RIP-a bila je prilično niska. S obzirom na to da su se ulaganja uglavnom financirala iz novčanog toka i zajmova između društava, smanjenje novčanog toga imalo je neposredan učinak na razinu ulaganja.
(151)
Povrat ulaganja („ROI”) izražen je kao dobit u postotcima neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja za istovjetni proizvod slijedio je slične negativne trendove kao i drugi pokazatelji financijskih rezultata između 2009. i RIP-a za sve tri vrste proizvoda. Iako je za ćelije i pločice bilo povećanja 2009. i 2010., povrat ulaganja značajno se smanjio 2011. i dosegnuo negativne razine. Povrat ulaganja za module bio je na negativnim razinama tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2010. kada je dosegnuo 19 %. Ukupno gledano, smanjivao se tijekom razmatranog razdoblja i dosegnuo - 17 % tijekom RIP-a za ćelije, tj. za 1 %, no još uvijek je ostao na značajnim negativnim razinama, tj. - 19 %. Što se tiče pločica, povrat ulaganja stalno je slijedio negativni trend i dosegnuo - 7 % tijekom RIP-a. Ukupno je povrat ulaganja za istovjetni proizvod zabilježio negativna kretanja tijekom razmatranog razdoblja.
(152)
Sposobnost prikupljanja kapitala analizirana je u odnosu na ukupno tržište. Utvrđeno je da se sposobnost industrije Unije da prikupi novčana sredstva za istovjetni proizvod stalno pogoršavala i tako oslabila stanje industrije Unije.
5.3.5. Zaključak o šteti
(153)
Analiza stanja industrija Unije pokazala je jasan trend pada svih glavnih pokazatelja štete. U odnosu na općenito povećanje potrošnje, ukupna se proizvodnja povećala za module i ćelije tijekom razmatranog razdoblja. Iako se obujam prodaje povećao, tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom RIP-a zbog većeg povećanja potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Prosječne prodajne cijene naglo su pale tijekom razmatranog razdoblja i negativno utjecale na sve pokazatelje financijskih rezultata, kao što su: profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
(154)
Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje industrije Unije povećao. Međutim, povećanje obujma prodaje industrije Unije bilo je popraćeno velikim padom prosječne prodajne cijene.
(155)
Tijekom razmatranog razdoblja povećao se uvoz zainteresiranih stranaka iz NRK-a u smislu obujma i tržišnog udjela. Istodobno su se uvozne cijene stalno smanjivale i znatno snižavale prosječnu cijenu industrije Unije na tržištu Unije.
(156)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da su industrija Unije i, posebno, proizvođači iz Unije u uzorku poslovali dobro. Tvrdilo se da su se određeni pokazatelji štete, tj. obujam proizvodnje, proizvodni kapacitet, prodaja i zaposlenost pa čak i profitabilnost nekih proizvođača u uzroku, povećavali i da se neće pokazati materijalna šteta. Ti navodi nisu potvrđeni rezultatima ispitnog postupka koji je pokazao jasne trendove pada mnogih pokazatelja štete, važnih za zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.
(157)
S obzirom na gore navedeno, ispitni je postupak pokazao posebno činjenicu da su prodajne cijene ispod troškova proizvodnje i tako imaju negativan učinak na profitabilnost industrije Unije koja je dosegnula negativne razine tijekom RIP-a. Zaključuje se da će, ako dampinški uvoz nastavi ulaziti na tržište Unije, gubitci industrije Unije vjerojatno dovesti do stalnog prekida svake veće proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Čini se da to potvrđuju razvoji događaja tijekom i nakon RIP-a, tj. neka su trgovačka društva proglasila stečaj i/ili privremeno ili stalno zaustavila proizvodnju.
(158)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(159)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitivalo se je li dampinški uvoz iz dotične zemlje uzrokovao materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
(160)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da se tržišni uvjeti dotičnog proizvoda razlikuju prema državi članici i da bi stoga analizu štete trebalo provesti na razini pojedine države članice. Nacionalni programi potpore u određenoj mjeri određuju veličinu tržišta država članica. Međutim, ispitni postupak je, također, pokazao da potražnja ne ovisi isključivo o programima potpore. Ovisno o zemljopisnom položaju (izloženost suncu) i cijeni električne energije na određenom mjestu, čini se da su solarne ploče dosegnule, ili su barem blizu paritetu mreže, što znači da se određena ulaganja provode neovisno o programima potpore. Stoga se nije moglo utvrditi da tržišni uvjeti ovise isključivo o programima potpore. Stoga je navedena tvrdnja odbačena.
2. Učinak dampinškog uvoza
(161)
Ispitni postupak je pokazao da se dampinški uvoz iz NRK-a značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu se njegov obujam povećao za više od 300 % za module i 482 % za ćelije te 648 % za pločice, a tržišni udio za 17 postotnih bodova za module, 17 postotnih bodova za ćelije i 27 postotnih bodova za pločice. Stoga se potvrđuje da se obujam uvoza i tržišni udio dotičnog proizvoda značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja. Postojalo je jasno vremensko poklapanje povećanja dampinškog uvoza i gubitka tržišnog udjela industrije Unije. Ispitni postupak je, također, utvrdio da je, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 117., dampinški uvoz snizio cijene industrije Unije tijekom RIP-a.
(162)
Ispitni postupak je pokazao da su se cijene dampinškog uvoza smanjile za 64 % za module, 42 % za ćelije i 40 % za pločice tijekom razmatranog razdoblja i dovele do povećanog sniženja cijena. Što se tiče pritiska na cijene, industrija Unije uložila je znatne napore u smanjenje svojih troškova proizvodnje. Unatoč tim naporima, iznimno niska razina kineskih uvoznih cijena prisilila je industriju Unije da dodatno smanji svoju prodajnu cijenu na neprofitabilne razine. Stoga se profitabilnost industrije Unije značajno smanjila tijekom razmatranog razdoblja i zabilježila gubitke tijekom RIP-a.
(163)
Na temelju gore navedenog, zaključuje se da su prisutnost kineskog uvoza i porast tržišnog udjela dampinškog uvoza iz NRK-a po cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije imali odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije, što se posebno odražava u njezinom lošem financijskom stanju i pogoršanju većine pokazatelja štete.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(164)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećao se tijekom razmatranog razdoblja za module za 19 %, dok se tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja smanjio s 18,4 % na 6,8 %. Tajvan je drugi najveći izvoznik nakon NRK-a.
(165)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja za ćelije povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 186 %, što je značilo povećanje tržišnog udjela s oko 24 % 2009. na oko 36 % tijekom RIP-a. Što se tiče ćelija, Tajvan je drugi najveći izvoznik nakon NRK, s daleko većim količinama uvoza i tržišnim udjelima od ostalih trećih zemalja, ali još uvijek ispod NRK-a.
(166)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja za pločice smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 19 %, a tržišni udio s 13,4 % 2009. na 8,5 % tijekom RIP-a. Kao što je i gore navedeno, Tajvan je drugi najveći izvoznik nakon NRK-a. Međutim, razine uvoza i tržišni udio Tajvana nisu zabilježili značajna povećanja i ostali su na niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja.
(167)
Uvozne cijene trećih zemalja za module, ćelije i pločice bile su u prosjeku više od prosječne jedinične cijene kineskog uvoza. Dostupne informacije o uvozu iz Tajvana pokazuju da je prosječna uvozna cijena za module i pločice bila viša od prosječne kineske uvozne cijene za module i pločice, dok je prosječna uvozna cijena za ćelije bila u jednakom rasponu kao prosječna kineska uvozna cijena za ćelije. Međutim, budući da detaljne informacije o cijenama po vrsti proizvoda nisu bile dostupne, usporedba prosječnih cijena može se koristiti samo kao naznaka, ali se nikakvi čvrsti zaključci ne mogu donijeti na temelju toga. Obujam uvoza ćelija iz Tajvana stalno se povećavao tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela od oko 14 postotnih bodova. Međutim, ukupno gledano za proizvod iz ispitnog postupka, unatoč povećanju njegovog tržišnog udjela, obujam je bio manji nego za NRK i njegove su razine cijena općenito bile više izuzev ćelija tijekom RIP-a. Zbog toga, a posebno s obzirom na obujam i tržišne udjele uvoza iz ostalih trećih zemalja te njegove razine cijena, koje su u prosjeku slične ili više od cijena industrije Unije, može se privremeno zaključiti da uvoz iz treće zemlje nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
Tablica 12.
Uvoz i tržišni udio iz ostalih trećih zemalja
Moduli
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indeks 2009. = 100)
100
169
138
119
Tržišni udio uvoza iz svih ostalih trećih zemalja
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indeks 2009. = 100)
100
78
60
51
Obujam uvoza iz Tajvana (MW)
49
144
140
135
(Indeks 2009. = 100)
100
294
286
276
Tržišni udio uvoza iz Tajvana
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indeks 2009. = 100)
100
79
64
54
Obujam uvoza iz SAD-a (MW)
140
180
51
60
(Indeks 2009. = 100)
100
129
36
43
Tržišni udio uvoza iz SAD-a
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indeks 2009. = 100)
100
78
60
51
Obujam uvoza iz ostatka Azije (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indeks 2009. = 100)
100
158
143
122
Tržišni udio uvoza iz ostatka Azije
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indeks 2009. = 100)
100
78
60
51
Obujam uvoza iz ostatka svijeta (MW)
94
238
165
121
(Indeks 2009. = 100)
100
253
176
129
Tržišni udio uvoza iz ostatka svijeta
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indeks 2009. = 100)
100
78
60
51
Izvor: Europressedienst
Ćelije
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indeks 2009. = 100)
100
173
216
286
Tržišni udio uvoza iz svih ostalih trećih zemalja
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indeks 2009. = 100)
100
92
64
47
Obujam uvoza iz Tajvana (MW)
235
400
540
997
(Indeks 2009. = 100)
100
170
230
424
Tržišni udio uvoza iz Tajvana
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indeks 2009. = 100)
100
116
71
54
Obujam uvoza iz SAD-a (MW)
40
40
40
33
(Indeks 2009. = 100)
100
100
100
83
Tržišni udio uvoza iz SAD-a
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indeks 2009. = 100)
100
78
61
47
Obujam uvoza iz Japana (MW)
60
154
170
145
(Indeks 2009. = 100)
100
257
283
242
Tržišni udio uvoza iz Japana
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indeks 2009. = 100)
100
78
61
48
Obujam uvoza iz ostatka svijeta (MW)
175
290
350
282
(Indeks 2009. = 100)
100
166
200
161
Tržišni udio uvoza iz ostatka svijeta
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indeks 2009. = 100)
100
78
62
47
Izvor: Europressedienst
Pločice
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (MW)
225
333
235
183
(Indeks 2009. = 100)
100
148
104
81
Tržišni udio uvoza iz svih ostalih trećih zemalja
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indeks 2009. = 100)
100
74
55
52
Obujam uvoza iz Tajvana (MW)
20
50
50
36
(Indeks 2009. = 100)
100
250
250
180
Tržišni udio uvoza iz Tajvana
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indeks 2009. = 100)
100
73
55
52
Obujam uvoza iz SAD-a (MW)
50
55
40
28
(Indeks 2009. = 100)
100
110
80
56
Tržišni udio uvoza iz SAD-a
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indeks 2009. = 100)
100
73
56
54
Obujam uvoza iz Japana (MW)
55
50
30
26
(Indeks 2009. = 100)
100
91
55
47
Tržišni udio uvoza iz Japana
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indeks 2009. = 100)
100
73
54
53
Obujam uvoza iz ostatka svijeta (MW)
100
178
115
93
(Indeks 2009. = 100)
100
178
115
93
Tržišni udio uvoza iz ostatka svijeta
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indeks 2009. = 100)
100
74
54
52
Izvor: Europressedienst
(168)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 108., potrošnja Unije povećala se za 221 % za module, 87 % za ćelije i 29 % za pločice tijekom razmatranog razdoblja. Potrošnja je dosegnula vrhunac 2011. i pala tijekom RIP-a, pri čemu je još uvijek bila daleko iznad razine na početku razmatranog razdoblja 2009. Industrija Unije nije mogla imati koristi od tog povećanja potrošnje, jer je njezin tržišni udio pao s 19 na 13 % za module, sa 68 na 38 % za ćelije i s 81 na 59 % za pločice tijekom istog razdoblja. Istodobno se tržišni udio NRK-a naglo povećavao, do 2011., a zatim ostao stabilan na značajnoj visokoj razini tijekom RIP-a, kada je potrošnja pala. Stoga, s obzirom na činjenicu da je, unatoč smanjenju potrošnje Unije tijekom RIP-a, dampinški uvoz iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja ili zadržao svoj tržišni udio (moduli) ili ga povećao (ćelije i pločice) na štetu industrije Unije, ne može se zaključiti da je smanjenje potrošnje bilo takvo da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(169)
Na temelju dostupnih informacija teško je utvrditi u kojoj mjeri potražnju pokreću programi potpore država članica. Naime, kako je navedeno u donjoj uvodnoj izjavi 171., postoje različiti programi potpore, a njihova povezanost s potražnjom vrlo je složena i stoga je teško odrediti njihov točan učinak. Međutim, dostupni dokazi, također, ukazuju na činjenicu da će se, čak i u izostanku programa potpore, potražnja za solarnom energijom nastaviti te čak i povećati s vremenom, iako na nižim razinama nego u kontekstu programa potpore. U tom kontekstu je nekoliko stranaka tvrdilo da „paritet mreže” (tj. kada je trošak proizvodnje solarne energije jednak trošku proizvodnje konvencionalne energije) već postignut ili je blizu tom cilju u nekim regijama Unije. Navedene se tvrdnje za sada ne mogu potvrditi ispitnim postupkom te će se dodatno ispitati.
3.2. Poticajna cijena kao glavni primjer programa potpore
(170)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije povezan sa smanjenjima poticajne cijene (feed-in-tariffs) koje provode države članice. Ti su rezovi navodno doveli do smanjenja solarnih instalacija i pada potražnje za proizvodom iz ispitnog postupka na tržištu Unije te tako prouzročili materijalnu štetu industriji Unije.
(171)
Države članice su uvele poticajne cijene, obveze u pogledu kvota sa zelenim certifikatima kojima se može trgovati, investicijske potpore i porezne olakšice u potporu proizvodnji obnovljive energije. Potpora se odobrava i nekim državama članicama iz strukturnih fondova EU-a. Najčešći instrument potpore za solarnu energiju bile su poticajne cijene. U ovoj se fazi analiza Komisije usmjerila na tu vrstu programa potpore.
(172)
Poticajne cijene su instrument financijske potpore namijenjen postizanju obveznih nacionalnih ciljeva za korištenje obnovljive energije, kako je propisano Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora. Razina potpore i način funkcioniranja poticajnih cijena ovise o pojedinoj državi članici. Putem poticajnih cijena se operatori mreže obvezuju kupiti solarnu energiju po cijenama kojima se osigurava da proizvođači solarne energije (obično vlasnici solarnih instalacija) vrate troškove i steknu razumne stope povrata. Poticajne cijene, kao i drugi programi potpore, većinom također podliježu nadzoru državne potpore prema člancima 107. i 108. UFEU-a, čime se osigurava izostanak prekomjernih naknada za proizvođače električne energije.
(173)
Unatoč nacionalnim razlikama, tri se pojave mogu primijetiti u pogledu razvoja poticajnih cijena u Uniji: i. smanjenje stopa poticajnih cijena, ii. obustava programa poticajnih cijena u cijelosti (Španjolska) i iii. uvođenje pragova kapaciteta („ograničenja”) za instalacije prihvatljive za financiranje te ukupnih ograničenja na novi kapacitet s potporom instaliran u jednoj godini na razini države članice. Što se tiče ograničenja, čini se da su uvedena uglavnom tijekom 2012. i stoga najvjerojatnije nisu utjecala na potrošnju tijekom RIP-a. Slijedom toga, analiza je bila usmjerena na nedavne obustave poticajnih cijena u Španjolskoj i smanjenja stopa poticajne cijene u većini država članica. Analiziralo se jesu li utjecali na potražnju na tržištu Unije i je li to moglo prouzročiti materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. U tom se pogledu smatralo da je učinak razvoja prodajnih cijena u pogledu potražnje za modulima, također, bio reprezentativan za situaciju s ćelijama i pločicama. Naime, budući da su ćelije i pločice neizostavni za proizvodnju modula i budući da se ne koriste u drugim postupcima proizvodnje, smanjenje potražnje za modulima automatski pokreće smanjenje potražnje za ćelijama i pločicama.
(174)
Dok je ispitni postupak potvrdio vezu između razvoja poticajne cijene i potrošnje, ispitnim postupkom je utvrđeno da smanjenje potrošnje između 2011. i RIP-a nije doprinijelo prekidu uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije kako je detaljno opisano u gornjoj uvodnoj izjavi 163. Naime, ispitni postupak je pokazao da su, dok se stanje industrije Unije pogoršavalo, proizvođači izvoznici mogli zadržati svoje velike tržišne udjele za module (80 %) te su čak i malo povećali svoje tržišne udjele za ćelije (od 22 % 2011. do 25 % tijekom RIP-a) i pločice (od 32 % 2011. do 33 % tijekom RIP-a). Osim toga, trebalo bi napomenuti da je prosječna cijena modula koju je naplaćivala industrija Unije pala za 53 % tijekom razmatranog razdoblja, uglavnom zbog značajnog povećanja dampinškog uvoza i njegovog znatnog pritiska na cijene na tržištu Unije. Stoga se pad profitabilnosti koji je pretrpjela industrija Unije ne može većinom pripisati sniženjima poticajne cijene.
(175)
Slijedom toga, potvrđuje se da su poticajne cijene stvarale potražnju za solarnom energijom i da su nedavne obustave prodajne cijene (kao u Španjolskoj) i sniženja u drugim državama članicama smanjili potrošnju proizvoda iz ispitnog postupka tijekom RIP-a, što je moglo doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, smanjenje potrošnje tijekom RIP-a nije moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(176)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da su zbog sniženja poticajne cijene mogućnosti ulaganja u solarnu energiju postale neprivlačne za investitore i da se tako smanjila potražnja za dotičnim proizvodom u Uniji.
(177)
Dok je ispitni postupak potvrdio vezu između stopa poticajne cijene i razine ulaganja u solarnu industriju, također je pokazao da su ulaganja u solarnu energiju manje ovisna u regijama s visokom izloženosti suncu kada je proizvodnja solarne energije učinkovitija i u regijama s visokim cijenama električne energije. Naime, ispitni postupak je pokazao da se još uvijek provode ulaganja (npr. u Španjolskoj) unatoč obustavi programa poticajne cijene. Štoviše, ispitni je postupak pokazao da su mogućnosti ulaganja u solarnu energiju i dalje privlačne, čak i s nižim stopama poticajne cijene.
(178)
Na temelju gore navedenog nije se moglo jasno zaključiti da su zbog sniženja poticajne cijene ulaganja u solarnu energiju postala neprivlačna za investitore i da su ona doprinijela šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
(179)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je smanjenje poticajnih cijena prisililo proizvođače iz Unije na smanjenje cijena kako bi zadržali interese investitora u fotonaponsku energiju i nastavili razvijati potražnju i rast.
(180)
Ispitni postupak je pokazao da je industrija Unije bila prisiljena smanjiti svoje cijene uglavnom zbog pritiska dampinškog uvoza, a ne zbog sniženja poticajne cijene. Na to ukazuje činjenica da se najznačajnije smanjenje cijena industrije Unije dogodilo 2010. i 2011., prije velikih sniženja poticajne cijene. Naime, povećanje dampinškog uvoza iz NRK-a značajno je snizilo cijene industrije Unije i prisililo industriju Unije na smanjenje cijena na sve niže razine.
(181)
Na temelju toga je tvrdnja odbačena.
(182)
Kao sažetak, poticajne cijene bile su važan čimbenik razvoja tržišta fotonaponskih proizvoda u Uniji, a na razvoj potrošnje proizvoda iz ispitnog postupka utjecalo je postojanje poticajnih cijena. Međutim, ispitni postupak je pokazao da se potrošnja nije značajno smanjila unatoč znatnim sniženjima poticajnih cijena. Stoga se privremeno zaključuje da razvoj događaja u vezi s poticajnim cijenama nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
3.3. Druga financijska potpora dodijeljena industriji Unije
(183)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica smanjenja financijske potpore dodijeljene industriji Unije. U potporu toj tvrdnji dostavljene su informacije koje se temelje na subvencijama dodijeljenima jednom od proizvođača iz Unije prije razmatranog razdoblja (između 2003. i 2006.).
(184)
Dostavljeni dokazi nisu otkrili vezu između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i navodne subvencije koju je primio jedan od proizvođača iz Unije tijekom razdoblja prije razmatranog razdoblja. Štoviše, budući da se te informacije odnose na razdoblje prije razmatranog razdoblja, čini se da nisu relevantne. Stoga se nikakva veza nije mogla utvrditi između navodne subvencije koju je primila industrija Unije i pretrpljene materijalne štete. Na temelju toga je argument odbačen.
3.4. Prekomjerni kapacitet
(185)
Tvrdilo se da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica prekomjernog kapaciteta na tržištu Unije i svjetskom tržištu općenito. Također se tvrdilo da je prekomjerni kapacitet na svjetskom tržištu doveo do konsolidacije industrije Unije koja se trenutačno provodi i da je sva pretrpljena šteta posljedica previše proizvodnih objekata. Štoviše, nekoliko zainteresiranih stranaka je tvrdilo da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila povezana sa samoprouzročenim prekomjernim povećanjem kapaciteta industrije EU-a. S druge strane, nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica neprovođenja potrebnih ulaganja od strane industrije Unije u povećanje kapaciteta.
(186)
Dok je industrija Unije doista povećala svoj proizvodni kapacitet, njezin ukupni obujam proizvodnje nije pokrivao sve veću potrošnju na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je povećanje proizvodnog kapaciteta industrije Unije bilo razumno i slijedilo razvoj tržišta, tj. povećanje potrošnje. Zato se ne može smatrati da je to bio uzrok pretrpljene štete.
(187)
Jednako tako, na temelju toga nije potvrđen argument da industrija Unije nije ulagala u povećanje kapaciteta tijekom ispitnog postupka. Nasuprot tome, kako je gore navedeno, tijekom cijelog razmatranog razdoblja industrija Unije je postupno povećavala kapacitet i imala na raspolaganju višak kapaciteta tijekom cijelog razmatranog razdoblja, što ukazuje na činjenicu da je mogla opskrbljivati dodatnu potražnju. Stoga se ovaj argument morao odbaciti.
(188)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da su svi operatori na tržištu, uključujući one u sektorima više ili niže u prodajnom lancu, bili u teškoj situaciji koja je bila posljedica prekomjernog kapaciteta na svjetskom tržištu i nastale promjene tržišta. U tom pogledu se tvrdilo da je proizvod iz ispitnog postupka postao potrošna roba kada individualni proizvođači više ne mogu određivati cijene, nego kada cijene podliježu svjetskoj ponudi i potražnji. Tvrdilo se da je ta situacija prouzročila materijalnu štetu industriji Unije, a ne dampinški uvoz.
(189)
Ispitni postupak je potvrdio postojanje prekomjernog kapaciteta na svjetskom tržištu, uglavnom podrijetlom iz NRK-a. Što se tiče promjene na tržištu koja bi navodno pretvorila proizvod iz ispitnog postupka u potrošnu robu, ona ne bi opravdala nepošteno određivanje cijena i nepoštene trgovinske prakse. U tom bi pogledu trebalo napomenuti da je industrija Unije proizvodila i prodavala proizvod iz ispitnog postupka više od 20 godina, dok je industrija NRK-a razvila dotični proizvod tek nedavno (sredinom posljednjeg desetljeća), uglavnom privučena poticajnim cijenama i drugim poticajima u okviru politike u Uniji te naknadnim povećanjem potražnje.
(190)
Na temelju toga su argumenti odbačeni.
3.5. Učinak cijena sirovina
(191)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije povezana s razvojem cijena polisilicija, glavne sirovine za proizvodnju pločica. Tvrdilo se da je industrija Unije sklopila dugoročne ugovore o nabavi s fiksnim cijenama i da stoga nije mogla imati koristi od sniženja cijena polisilicija tijekom razmatranog razdoblja.
(192)
Ispitni postupak je pokazao da su se cijene polisilicija povećale 2008., no da su se ponovno smanjile 2009., uz samo blagi trend povećanja 2010. i početkom 2011. Cijene su znatno pale tijekom RIP-a.
(193)
Ispitni postupak je pokazao da, iako je industrija Unije sklopila dugoročne ugovore o nabavi polisilicija, uvjeti tih ugovora uglavnom su se ponovno dogovorili na temelju kretanja cijene polisilicija, a ugovorne cijene dosegnule su razine blizu ili nekad čak i niže od cijena na promptnom tržištu.
(194)
Na temelju toga se zaključuje da, čak i da su na neke specifične proizvođače iz Unije utjecali dugoročni ugovori o nabavi polisilicija, industrija Unije, ukupno gledano, nije pretrpjela štetu zbog tih dugoročnih ugovora i mogla je u potpunosti iskoristiti smanjenje cijena polisilicija. Stoga je utvrđeno da dugoročni ugovori ne doprinose materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
3.6. Samonanesena šteta: učinak automatizacije, veličine, ekonomije razmjera, konsolidacije, inovacije i troškovne učinkovitosti
(195)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica visokog stupnja automatizacije postupka proizvodnje. Tvrdilo se da su mali proizvođači bili u nepovoljnom položaju u odnosu na velike vertikalno integrirane proizvođače i da se, stoga, šteta koju su pretrpjeli ti proizvođači ne može pripisati dampinškom uvozu. U tom kontekstu se, također, tvrdilo da je u svakom slučaju, ukupno gledano, industrija Unije bila mala i, stoga, nije mogla iskoristiti ekonomiju razmjera.
(196)
Ispitni postupak je pokazao da su i mali proizvođači na tržištu Unije imali visoki stupanj automatizacije svojeg postupka proizvodnje s pozitivnim učinkom na njihove troškove proizvodnje. Većina proizvođača iz Unije specijalizirala je dio postupka proizvodnje (pločice, ćelije ili moduli), čime se povećala njihova konkurentnost u pogledu specifične vrste proizvoda koju proizvode. Argument da je učinak visokog stupnja automatizacije uzrokovao štetu koju je pretrpjela industrija Unije, stoga se odbacuje.
(197)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da je pritisak na cijenu doveo do konsolidacije industrije Unije, pri čemu je potonje prouzročilo materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je konsolidacija prije bila posljedica dampinškog uvoza. Nadalje, ta stranka nije potkrijepila tvrdnju dokazima u kojoj bi mjeri postupak konsolidacije mogao prouzročiti pretrpljenu štetu.
(198)
Štoviše, tvrdilo se da je nedostatak vertikalne integracije industrije Unije uzrok pretrpljene štete. Općenito gledano, vertikalno integrirani proizvođači trebali bi u uobičajenim tržišnim uvjetima imati veću sigurnost u pogledu svojeg opskrbnog lanca. Međutim, ispitni postupak je pokazao da se prednost vertikalne integracije dijela industrije Unije koji je bio vertikalno integriran nije mogla u potpunosti iskoristiti, jer je pritisak dampinškog uvoza na cijene bio iznimno visok. Štoviše, industrija Unije, kao niti vertikalno integrirani proizvođači iz Unije, zbog dampinškog uvoza nisu mogli u potpunosti iskoristiti visoke stope iskorištenosti kapaciteta radi postizanja ekonomije razmjera. Nadalje, ispitni postupak nije otkrio vezu između vertikalne integracije i viših stopa profitabilnosti, jer je visoki pritisak na cijene promijenio tu vezu.
(199)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da su industriji Unije nedostajali tehnička inovacija i ulaganja u novu tehnologiju. Međutim, ispitnim postupkom nisu utvrđeni činjenični dokazi koji bi potvrdili te navode. Naprotiv, ispitni postupak je pokazao da je većina ulaganja industrije Unije bila namijenjena novim strojevima i istraživanju i razvoju te da nema znatnih razlika u tehnologiji između proizvoda u svijetu.
(200)
Štoviše, jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je pretrpljena materijalna šteta posljedica loše provedbe projekata (neuspješnih projekata). U tom pogledu bi trebalo napomenuti da argument nije potkrijepljen. Osim toga, svaki neuspješni projekt mogao bi se prije smatrati posljedicom dampinškog uvoza. Stoga se argument morao odbaciti.
(201)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da industrija Unije nije mogla racionalizirati svoje troškove na vrijeme kako bi odgovorila na kretanja na svjetskom tržištu. Druge stranke su tvrdile da su troškovi rada i opći troškovi viši u Uniji nego u NRK-u.
(202)
Ispitni postupak je pokazao da se trošak proizvodnje industrije Unije stalno smanjivao tijekom razmatranog razdoblja, osim za pločice, kada su se troškovi smanjivali 2010., ali povećali 2011. i dalje tijekom RIP-a na razine koje su nešto više nego na početku razmatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu 138.). Produktivnost se povećala za module i ćelije, ali se smanjila za pločice. Kako je gore navedeno, zbog naglog rasta dampinškog uvoza iz NRK-a i posljedičnog značajnog pritiska na cijene na tržištu Unije, industrija Unije nije mogla iskoristiti smanjenja troškova.
(203)
Napominje se da proizvođači izvoznici u NRK-u nemaju nikakvu komparativnu prednost u pogledu sirovina (polisilicij) i korištenih strojeva, jer se oboje uglavnom uvozi iz Unije. Što se tiče troškova rada i općih troškova, oni su predstavljali u prosjeku manje od 10 % ukupnog troška za module tijekom RIP-a i nije se smatralo da imaju značajnu ulogu.
(204)
Štoviše, tvrdilo se da su neki proizvođači iz Unije nabavljali pločice, ćelije i/ili module iz dotične zemlje i da su ponovno prodavali te proizvode na tržištu Unije kao svoje. Ispitni postupak je pokazao da je uvoz dotičnog proizvoda iz industrije Unije dopunjavao proizvodnju Unije i da je bio ograničen u smislu obujma te se, stoga, ne bi smatralo da je mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(205)
Stoga, kako bi odgovorila na trend smanjenja cijena uvoza iz NRK-a, industrija Unije morala je uložiti znatne napore kako bi racionalizirala svoje troškove proizvodnje. Unatoč naporima industrije Unije, racionalizacija troškova nije se mogla odraziti u prodajnoj cijeni zbog znatnog sniženja cijena uzrokovanog dampinškim uvozom.
(206)
Na temelju toga su se svi gore navedeni argumenti morali odbaciti.
3.7. Konkurencija fotonaponskkih proizvoda s tankim filmom i drugih fotonaponskkih tehnologija
(207)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je štetu koju je pretrpjela industrija Unije prouzročila konkurencija fotonaponskih proizvoda s tankim filmom i drugih fotonaponskih tehnologija, jer su te tehnologije bile međusobno zamjenjive i imale jednaku krajnju upotrebu.
(208)
Ispitni postupak je pokazao da se proizvodi s tankim filmom proizvode iz različitih materijala i da ne koriste kristalne silicijske pločice. Općenito imaju puno manju učinkovitost pretvorbe i manju izlaznu snagu od kristalnih silicijskih modula. Kao rezultat toga, ne mogu se koristiti na ograničenim područjima kao što su krovovi, tj. nisu u potpunosti zamjenjivi s dotičnim proizvodom. Stoga, iako možda postoji manja konkurencija između proizvoda s tankim filmom i dotičnog proizvoda, ta se konkurencija smatra zanemarivom.
(209)
Stoga tijekom ispitnog postupka nije utvrđena šteta između štete koju je pretrpjela industrija Unije i konkurencije fotonaponskih proizvoda s tankim filmom i drugih fotonaponskih tehnologija.
(210)
Na temelju toga se argument morao odbaciti.
3.8. Financijska kriza i njezini učinci
(211)
Tvrdilo se da su financijska kriza i recesija negativno utjecale na pristup financiranju za industriju Unije i tako prouzročile štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(212)
Sposobnost prikupljanja kapitala industrije Unije značajno se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Budući da je solarna industrija kapitalno intenzivna, sposobnost prikupljanja kapitala je ključna. Gospodarska recesija imala je određeni učinak na stanje industrije Unije. Međutim, ispitni postupak je pokazao da se unatoč rastu tržišta Unije između 2009. i 2011., stanje industrije Unije pogoršalo kao rezultat dampinškog uvoza iz NRK-a koji je jako snizio prodajne cijene industrije Unije. Stoga se zaključilo da su mogući učinci financijske krize pogoršani povećanjem dampinškog uvoza iz NRK-a i da je ograničeni pristup financiranju uglavnom bio posljedica negativne klime, stanja i izgleda na tržištu za industriju Unije kao posljedice dampinškog uvoza. Stoga, iako je financijska kriza imala određeni učinak na stanje industrije Unije, nije mogla prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Argument je stoga odbačen.
3.9. Realizacija izvoza industrije Unije
(213)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da se izvozna prodaja industrije Unije značajno smanjila tijekom razmatranog razdoblja, a posebno između 2009. i 2011. za module te između 2009. i prvog tromjesečja 2012. za ćelije i da je to prouzročilo materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(214)
Međutim, kako je prikazano u donjoj tablici, obujam izvoza za module ostao je značajan unatoč blagom padu tijekom RIP-a, a prosječne razine cijena tijekom RIP-a bile su iznad prosječnih troškova modula tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga to nije moglo prouzročiti štetu industriji Unije. Što se tiče ćelija, obujam uvoza predstavljao je samo oko 12 % ukupnog obujma proizvodnje ćelija. Stoga, unatoč niskim cijenama tijekom RIP-a, to je moglo imati samo ograničeni učinak na stanje industrije Unije. Konačno, u pogledu pločica, izvoz je predstavljao oko 24 % ukupnog obujma proizvodnje i slično gore navedenom, unatoč niskim izvoznim cijenama tijekom RIP-a, to je moglo imati samo ograničeni učinak na stanje industrije Unije. Stoga je argumente u tom pogledu trebalo odbaciti.
Tablica 13-a
Moduli
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam izvoza modula u MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indeks 2009. = 100)
100
129
117
116
Prosječna izvozna cijena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indeks 2009. = 100)
100
76
59
49
Izvor: Europressedienst
Tablica 13-b
Ćelije
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam izvoza ćelija u MW
62
320
315
238
(Indeks 2009. = 100)
100
516
508
384
Prosječna izvozna cijena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indeks 2009. = 100)
100
78
61
47
Izvor: Europressedienst
Tablica 13-c
Pločice
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam izvoza pločica u MW
93
916
750
486
(Indeks 2009. = 100)
100
985
806
523
Prosječna izvozna cijena (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indeks 2009. = 100)
100
70
63
57
Izvor: Europressedienst
(215)
Na temelju toga je utvrđeno da učinak realizacije izvoza industrije Unije nije mogao doprinijeti materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Stoga su se argumenti stranaka u tom pogledu morali odbaciti.
3.10. Otkriće nalazišta plina iz škriljevca u Uniji
(216)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je štetu koju je pretrpjela industrija Unije prouzročilo otkriće nalazišta plina iz škriljevca u Uniji te da je mogućnost sve veće proizvodnje jeftinog plina iz škriljevca u Uniji smanjila javna i privatna ulaganja u projekte obnovljive energije.
(217)
Ispitni postupak je pokazao da se potrošnja proizvoda iz ispitnog postupka znatno povećala tijekom cijelog razmatranog razdoblja, kako je već navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 108. Štoviše, tijekom ispitnog postupka nisu utvrđeni nikakvi činjenični dokazi da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica otkrića nalazišta plina iz škriljevca u Uniji. Tvrdnja je stoga odbačena.
3.11. Sustav Europske unije za trgovanje emisijama (ETS)
(218)
Ista je stranka tvrdila da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije nastala zbog malih ulaganja u proizvodnju solarne energije zbog niskih tržišnih cijena dozvola za ispuštanje CO2 u okviru sustava Europske unije za trgovanje emisijama.
(219)
Međutim, nisu dostavljeni nikakvi dokazi, a ispitnim postupkom nisu utvrđene nikakve činjenične okolnosti koje bi potvrdile te navode. Naprotiv, ispitni je postupak pokazao da se potrošnja proizvoda iz ispitnog postupka znatno povećavala tijekom razmatranog razdoblja. Na temelju toga je tvrdnja odbačena.
3.12. Odluke u području upravljanja
(220)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da je materijalna šteta koju je pretrpio najmanje jedan od proizvođača iz Unije bila posljedica loših odluka u području upravljanja. Ti su se navodi temeljili na godišnjim financijskim izvještajima i nekim informacijama sadržanima u dopisu koje je jedan član tog trgovačkog društva poslao ostalim članovima.
(221)
Nijedna informacija u spisu nije pokazala da je bilo koja odluka u području upravljanja dotičnog trgovačkog društva bila neuobičajena ili nerazborita ili da je utjecala na cijelu industriju Unije. Stoga su argumenti u tom pogledu odbačeni.
3.13. Druge vladine politike
(222)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica drugih vladinih politika, kao što su politike o obnovljivoj energiji, politike namijenjene poticanju inovacija, politike za smanjenje birokracije, politike kojima se olakšava trgovina i propisi o pristupu mreži, jer te politike idu u korist proizvođačima izvoznicima. Međutim, čak i ako je točno da su neke od navedenih politika mogle olakšati uvoz iz ostalih trećih zemalja i ukupan rast solarne industrije, te bi politike bile korisne i industriji Unije. Štoviše, navedene politike ne bi trebale značiti da bi se takav uvoz u Uniju trebao obavljati po štetnim dampinškim cijenama. Stoga su argumenti u tom pogledu odbačeni.
3.14. Zaključak o uzročnosti
(223)
Ispitni postupak je pokazao uzročno-posljedičnu vezu između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a. Analizirani su i drugi mogući uzroci štete, kao što su uvoz iz trećih zemalja, potrošnja, poticajne cijene, druga financijska potpora odobrena industriji Unije, prekomjerni kapacitet, učinak cijena sirovina, samonanesena šteta, konkurencija proizvoda s tankim filmom, financijska kriza i njezini učinci, realizacija izvoza industrije Unije, otkriće nalazišta plina iz škriljevca, odluke u području upravljanja, sustav Europske unije za trgovanje emisijama i druge vladine politike, i ni za jedan nije utvrđeno da bi mogao prekinuti uzročno posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(224)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se stoga zaključilo da je postojala uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(225)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje privremenih mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, trgovačkih društava na nabavnom i podređenom tržištu fotonaponskog sektora, uvoznikâ i kupaca dotičnog proizvoda.
(226)
Nakon pokretanja ispitnog postupka javilo se oko 150 gospodarskih subjekata. Posebni upitnici poslani su nepovezanim uvoznicima, gospodarskim subjektima koji su više u prodajnom lancu (uključujući proizvođača sirovina i dobavljače opreme za proizvodnju proizvoda iz ispitnog postupka), gospodarskim subjektima koji su niže u prodajnom lancu (uključujući društva za razvoj projekata i montažu) i organizaciji potrošača BEUC. Tri su udruženja koja predstavljaju različite gospodarske subjekte (industriju Unije, subjekte više i niže u prodajnom lancu) u fotonaponskom sektoru dostavila informacije.
2. Interes industrije Unije
(227)
Industrija Unije je tijekom RIP-a izravno zapošljavala oko 25 000 osoba u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda.
(228)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Podsjeća se da su brojni pokazatelji štete pokazali negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat proizvođača iz Unije koji surađuju, kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, bili ozbiljno pogođeni. De facto su proizvođači modula, ćelija i pločica iz Unije ostvarili gubitak 2011. i tijekom RIP-a. Slijedom toga, neki su proizvođači iz Unije već bili prisiljeni zatvoriti svoje proizvodne objekte, dok su drugi postali insolventni. U slučaju izostanka mjera, daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(229)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti poštene uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene istovjetnog proizvoda kako bi odrazila troškove proizvodnje i tako poboljšala svoju profitabilnost. Može se također očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo da vrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz pozitivni učinak na cjelokupno financijsko stanje. Štoviše, industrija Unije trebala bi moći imati bolji pristup kapitalu i dodatno ulagati u istraživanje i razvoj te inovacije na fotonaponskom tržištu. Konačno, ispitni postupak je, također, ukazao na moguće ponovno pokretanje poslovanja proizvođačâ iz Unije koji su bili prisiljeni zaustaviti proizvodnju zbog pritiska kineskog uvoza. Ukupno gledano, u takvim se okolnostima ne bi samo sačuvalo postojećih 25 000 radnih mjesta industrije Unije (tijekom RIP-a), nego bi se javili i razumni izgledi za daljnje širenje proizvodnje i povećanje zaposlenosti.
(230)
Ako se mjere ne uvedu, može se očekivati daljnji gubitak tržišnog udjela i pogoršanje profitabilnosti industrije Unije. Ovo bi bilo neodrživo u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju. Kao posljedica toga, osim velikog broja proizvođača iz Unije koji su već bili prisiljeni napustiti tržište kako je opisano u gornjoj uvodnoj izjavi 157., ostali bi proizvođači postali insolventni, što bi u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju dovelo do vjerojatnog nestanka industrije Unije s posljedičnim značajnim učinkom na postojeća radna mjesta.
(231)
Privremeno je, stoga, zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških pristojba bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznika
(232)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 12., samo je kod jednog od tri uvoznika u uzorku glavna djelatnost bila trgovanje dotičnim proizvodom.
(233)
Dostavljen je argument da će uvođenje mjera za dotični proizvod negativno utjecati na poslovanje uvoznikâ. Prvo, uvođenje pristojba ne bi trebalo dovesti do ukidanja cjelokupnog uvoza iz NRK-a. Drugo, iako se može očekivati da bi uvođenje mjera moglo imati negativan učinak na financijsko stanje uvoznikâ koji uvoze samo iz NRK-a, s obzirom na vjerojatno povećanje uvoza iz ostalih trećih zemalja, uvoznici koji nabavljaju robu iz različitih zemalja trebali bi moći promijeniti svoje izvore opskrbe.
(234)
Zato se privremeno zaključuje da bi uvođenje mjera na predloženoj razini moglo imati određeni nepovoljni učinak na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda.
4. Interesi subjekata koji se nalaze više u prodajnom lancu
(235)
Subjekti koji se nalaze više u prodajnom lancu uglavnom su aktivni u proizvodnji sirovina te proizvodnji i inženjeringu opreme za izradu proizvoda iz ispitnog postupka. Odgovori na upitnike primljeni su od osam subjekata koji su više u prodajnom lancu. Dva obavljena posjeta radi provjere obuhvatila su proizvođača sirovina i proizvođača opreme za izradu proizvoda.
(236)
Ukupno gledano, tijekom RIP-a se aktivnost osam subjekata koji su više u prodajnom lancu, a koja se odnosi na proizvod iz ispitnog postupka mijenjala ovisno o njezinom udjelu u njihovoj ukupnoj aktivnosti i samo je za jedno trgovačko društvo koje surađuje predstavljala 100 % njegova poslovanja, dok je ostale bila u rasponu od 6 do 80 %. U prosjeku je tijekom RIP-a aktivnost koja se odnosila na dotični proizvod predstavljala oko 41 % ukupne aktivnosti subjekata koji su više u prodajnom lancu. Što se tiče radnih mjesta, osam subjekata koji su više u prodajnom lancu i koji surađuju zapošljavalo je tijekom RIP-a oko 4 200 osoba. Profitabilnost je u rasponu od visoke do blago negativne, ovisno o segmentu i pojedinom trgovačkom društvu. Ispitni postupak je pokazao da su ti subjekti s negativnom profitabilnosti pretrpjeli štetu zbog pogoršanog stanja industrije Unije, jer su neki klijenti koje su izgubili bili proizvođači proizvoda iz ispitnog postupka iz Unije te zbog pada potrošnje.
(237)
Prodaja subjekata koji su više u prodajnom lancu iz Unije obuhvaćala je Uniju, NRK i treće zemlje. Raspodjela prodaje je tijekom RIP-a odgovarala u prosjeku oko 20 % prodaje u Uniji, gotovo 50 % u NRK-a i oko 30 % u ostalim trećim zemljama.
(238)
Neke su stranke u sektoru više u prodajnom lancu tvrdile da će uvođenje antidampinških mjera negativno utjecati na njihovo poslovanje, jer je NRK njihovo glavno izvozno tržište. Tvrdilo se da će pristojbe ozbiljno ograničiti uvoz dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju, zbog čega će NRK ograničiti uvoz polisilicija i proizvodne opreme iz Unije. Kao posljedica toga, subjekti koji su više u prodajnom lancu iz Unije navodno će morati smanjiti svoje poslovanje u Uniji, kao i broj radnih mjesta.
(239)
Najprije se napominje da cilj pristojbe nije ukloniti kineski uvoz dotičnog proizvoda, nego vratiti ravnopravne uvjete. Stoga bi kineski uvoz trebao nastaviti opskrbljivati tržište Unije u određenoj mjeri, ali po poštenim cijenama. Nadalje, ispitni je postupak pokazao da su subjekti koji su više u prodajnom lancu iz Unije prisutni u svijetu na različitim nacionalnim tržištima i stoga ne ovise isključivo o izvozu u NRK. Stoga se razumno može pretpostaviti da će na svjetskom tržištu fotonaponskih proizvoda subjekti koji su više u prodajnom lancu iz Unije vjerojatno moći nadoknaditi moguće smanjenje izvoza u NRK izvozom na ostala tržišta za koje se, prema javno dostupnim studijima o uvjetima na tržištu, očekuje da će rasti. U svakom slučaju, kinesko fotonaponsko tržište već se suočava sa znatnim prekomjernim proizvodnim kapacitetom i stoga se sumnja bi li proizvođači strojeva iz Unije mogli prodati puno više proizvodne opreme u kratkoročnom do dugoročnom razdoblju.
(240)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da učinak antidampinških pristojba na proizvođače strojeva ne bi bio značajan, dok bi učinak na dobavljača sirovina mogao biti negativan u kratkoročnom razdoblju s obzirom na moguće smanjenje njegove prodaje NRK-u.
5. Subjekti koji se nalaze niže u prodajnom lancu
(241)
Subjekti koji se nalaze niže u prodajnom lancu uglavnom su aktivni u područjima razvoja projekata, stavljanje na tržište i komunikacija te fotonaponskih instalacija. Iako je primljeno 13 odgovora na upitnike za subjekte niže u prodajnom lancu, samo je sedam bili dostatno ispunjeno i omogućilo smislenu ocjenu. Dva obavljena posjeta radi provjere obuhvatila su društva za razvoj fotonaponskih projekata i instalacije. Prilikom analize odgovora na upitnik primljenih od 36 nepovezanih uvoznika koji surađuju, pokazalo se da bi se određeni broj njih mogao zapravo smatrati subjektima koji su niže u prodajnom lancu, jer je njihova glavna djelatnost montaža. To će se pitanje dodatno ispitati u daljnjem tijeku ispitnog postupka.
(242)
Ukupno gledano, djelatnost subjekata koji su niže u prodajnom lancu u odnosu na proizvod iz ispitnog postupka razlikovala se ovisno o udjelu u njihovoj ukupnoj djelatnosti. U prosjeku je tijekom RIP-a ona predstavljala 41 %. Profitabilnost subjekata koji surađuju koja se odnosi na proizvod iz ispitnog postupka u prosjeku je tijekom RIP-a iznosila 11 %. Što se tiče radnih mjesta, sedam subjekata koji su niže u prodajnom lancu i koji surađuju zapošljavalo je tijekom RIP-a oko 550 osoba.
(243)
Dostavljen je argument prema kojem antidampinške mjere nisu u interesu Unije, jer će povećati cijene modula i tako odvratiti krajnje korisnike/kupce od stavljanja instalacija. Slijedom toga, subjekti koji su niže u prodajnom lancu imali bi puno manje narudžaba i morali bi smanjiti svoje poslovanje. Navedena se procjena temeljila na studiji društva Prognos o mogućem gubitku radnih mjesta koja je dostavljena tijekom ispitnog postupka. U studiji se predviđa da je velika većina radnih mjesta na tržištu fotonaponskih proizvoda u Uniji u opasnosti ako se uvedu pristojbe. U studiji se koristi procjena Europskog udruženja fotonaponske industrije (EPIA) prema kojoj ukupan broj izravnih radnih mjesta u 2011. na svim razinama tržišta fotonaponske industrije Unije, uključujući proizvođače iz Unije, uvoznike te subjekte koji su više i niže u prodajnom lancu, iznosi 265 000. Uzimajući kao početnu točku procjenu za 2011. o ukupnom broju izravnih radnih mjesta, u studiji društva Prognos se zaključuje da će se u sljedeće tri godine od 265 000 izgubiti 242 000 radnih mjesta, ovisno o razini funkcija. Većina radnih mjesta izgubit će se navodno na podređenom tržištu koje je prema društvu Prognos 2011. zapošljavalo oko 220 000 osoba.
(244)
Ispitni postupak nije mogao potvrditi gornji scenarij i ukazao je na postojanje puno manjeg broja izravnih radnih mjesta na tržištu fotonaponskih proizvoda Unije 2011., tijekom RIP-a i 2012.
(245)
Za početak, tijekom ispitnog postupka izražena je sumnja u vezi s točnosti ukupnog broja izravnih radnih mjesta prema procjeni Europskog udruženja fotonaponske industrije. Posebno se tijekom posjeta EPIA-a radi provjere pokazalo da su temeljni podaci koji su doveli do zaključka od 265 000 mjesta bili neprecizni i nisu omogućavali takav zaključak. De facto, informacije dobivene tijekom posjeta radi provjere ukazuju na to da bi broj izravnih radnih mjesta izračunatih za 2011. imao dopuštenu pogrešku od najviše 20 %. Osim toga, procjena uključuje zaposlenost u drugim europskim zemljama izvan Unije te zaposlenost povezanu s proizvodom s tankim filmom koji izlazi iz opsega ispitnog postupka.
(246)
Unatoč tim sumnjama, čak i ako je izvorna procjena radnih mjesta korištena za analizu učinka na mjere, potrebne su sljedeće napomene. Procjena obuhvaća europska radna mjesta u fotonaponskom sektoru 2011., što je odgovaralo velikom broju fotonaponskih instalacija u EU-u te godine (oko 20 GW). Razumno je pretpostaviti da se, s obzirom na smanjenje instalacija koje su dosezale oko 17,5 GW tijekom RIP-a i 15 GW 2012., posebno broj radnih mjesta na podređenom tržištu koja su izravno povezana s razinom instalacija smanjio na odgovarajući način. U tom pogledu su javno dostupni specijalizirani tiskani mediji navodili da se u Njemačkoj, najvećem nacionalnom tržištu, između 2011. i 2012. zaposlenost u fotonaponskom sektoru smanjila sa 128 000 na 100 000 radnih mjesta, uključujući radna mjesta na strani proizvođačâ. Nadalje, ispitni je postupak potaknuo ozbiljnu sumnju o tome uključuje li brojka samo radna mjesta s punim radnim vremenom namijenjena isključivo fotonaponskoj industriji. U tom je pogledu ispitni postupak pokazao da je, posebno na podređenom tržištu (instalacije), fotonaponska djelatnost općenito samo dio puno šireg poslovanja, pri čemu je primarna djelatnost grijanje ili električne instalacije, vodoinstalacije itd.
(247)
S obzirom na gore navedeno, vjerojatno je da bi uvođenje mjera moglo dovesti do povećanja cijena proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji i tako možda dovesti do manjeg broja novih fotonaponskih instalacija u kratkoročnom razdoblju. Neovisno o tome, to bi moglo samo u ograničenoj mjeri utjecati na radna mjesta u ovom dijelu tržišta s obzirom na sljedeće. Prvo, djelatnost povezana s fotonaponskim proizvodima barem za neke instalatere čini jedini dio njihovog poslovanja te je sezonska. Stoga bi instalateri trebali moći obavljati svoje djelatnosti u situaciji smanjene potražnje za fotonaponskim instalacijama. Budući da su ciljevi obnovljive energije i energetske učinkovitosti dogovoreni na razini EU-a pravno obvezujući za države članice, treba očekivati da će se smanjena potražnja za solarnim instalacijama pretvoriti u povećanu potražnju za drugim oblicima obnovljive električne energije i energetske učinkovitosti. Mnogi zaposlenici koji su niže u prodajnom lancu vjerojatno imaju vještine potrebne kako bi mogli iskoristiti povećanu potražnju u tim bliskim sektorima. Drugo, s obzirom na postojeću dobit na podređenom tržištu (vidjeti gornju uvodnu izjavu 242.), instalateri bi trebali moći prihvatiti dio povećanja cijena i tako ograničiti učinak na konačne cijene i potražnju za fotonaponskim instalacijama.
(248)
Neovisno o uvođenju pristojba, javno dostupne prognoze o potražnji za fotonaponskim instalacijama ukazuju na vjerojatno smanjenje potražnje 2013., s godišnjim instalacijama između 9,8 GW i 16, 5 GW 2013., što će vjerojatno imati negativan učinak na broj radnih mjesta na podređenom tržištu.
(249)
Konačno, napominje se da će se to povećanje cijena fotonaponskih proizvoda svakako dogoditi, jer se čini da proizvodnja iz NRK-a kojom se opskrbljuje tržište Unije uglavnom bilježi gubitke, što je neodrživo.
(250)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da će učinak antidampinških pristojba na subjekte koji su niže u prodajnom lancu u ograničenoj mjeri biti negativan u kratkoročnom razdoblju, s obzirom na veće smanjenje instalacija nego u suprotnom scenariju bez prognoziranih pristojba od strane velikih istraživačkih centara, i u mjeri da ih oni neće moći prihvatiti. Unatoč mogućem smanjenju potražnje za fotonaponskim instalacijama, instalateri bi trebali moći obavljati druge djelatnosti, bez obzira jesu li povezane s drugim izvorima obnovljive energije ili s glavnom djelatnosti instalaterâ, kako je gore navedeno.
6. Interesi krajnjih korisnika (potrošača)
(251)
Nijedna stranka koja izravno zastupa interese krajnjih korisnika, poput udruženja potrošača, nije podnijela nikakve prigovore. U ovom slučaju upućuje se na sve vrste krajnjih korisnika: potrošače (kućanstva) i druge krajnje korisnike (npr. institucije, trgovačka društva). Ispitni postupak je pokazao da su potrošači naručili samo oko jedne četvrtine postojećih fotonaponskih instalacija u Uniji (takozvane krovne, manje instalacije). Ostale instalacije (postavljene na tlu, industrijske i komercijalne koje su puno veće) naručili su drugi krajnji korisnici.
(252)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da će se u slučaju uvođenja antidampinških pristojba povećanje cijena fotonaponskih modula odraziti na potrošače. Iako se kao rezultat pristojba može očekivati da će se cijene fotonaponskih modula na tržištu EU-a nešto povećati, vjerojatno će to samo u ograničenoj mjeri utjecati na potrošače i druge krajnje korisnike, jer je ispitni postupak pokazao da cijena modula predstavlja najviše 50 % ukupnih troškova fotonaponske instalacije. S obzirom na profitne marže društava za razvoj projekta i instalatera, može se razumno pretpostaviti da se moguće povećanje cijena modula za potrošače može barem djelomično prihvatiti i tako ublažiti. Na temelju dostupnih dokaza privremeno se zaključuje da će se opskrbni lanac barem djelomično prilagoditi mjerama na predloženoj razini pristojbe te da, stoga, neće nužno doći do povećanja cijena za potrošače na maloprodajnoj razini.
(253)
Nadalje se napominje da bi u slučaju neuvođenja pristojba vjerojatni nestanak industrije Unije mogao ostaviti potrošače samo s jednim izvorom opskrbe modula u budućnosti. U tom bi slučaju kineski proizvođači izvoznici mogli dodatno povećati svoj vrlo jak položaj na tržištu, a to bi moglo dovesti i do povećanja cijena u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju na štetu potrošača/krajnjih korisnika. U svakom slučaju, kako je gore navedeno, povećanje cijena bi se u svakom slučaju dogodilo s obzirom na činjenicu da proizvodnja NRK-a ostvaruje gubitke.
(254)
Na temelju toga, privremeno se zaključuje da bi uvođenje mjera, ukupno gledano, imalo ograničen učinak na potrošače i druge krajnje korisnike. To ne ovisi o ulozi nacionalnih programa potpore u poticanju potražnje za fotonaponskim instalacijama kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 182. Ako se nacionalni programi potpore prilagode višim cijenama solarnih ploča (putem više poticajne cijene), učinak na potrošače mogao bi izostati.
7. Ostali argumenti
(255)
Neke su stranke tvrdile da industrija Unije ne može opskrbljivati tržište EU-a u potrebnim količinama. Stoga, u slučaju uvođenja antidampinških pristojba postoji ozbiljan rizik od nestašice u EU-u koja bi mogla dovesti do daljnjeg povećanja cijena dotičnog proizvoda.
(256)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je taj argument neopravdan. Iskorištenost proizvodnih kapaciteta industrije Unije bila je ispod njezinih mogućnosti od 2009. Tijekom RIP-a je stopa iskorištenosti proizvodnog kapaciteta Unije za module iznosila 41 % s dodatnim rezervnim kapacitetom od oko 5,7 GW. Stopa iskorištenosti proizvodnog kapaciteta Unije za ćelije iznosila je 63 % s dodatnim rezervnim kapacitetom od oko 1,2 GW. Stopa iskorištenosti proizvodnog kapaciteta Unije za pločice iznosila je 55 % s dodatnim rezervnim kapacitetom od oko 1,6 GW. Stoga bi zahvaljujući rezervnom kapacitetu industrija Unije mogla konkurirati za dodatni dio tržišta u kratkoročnom razdoblju. Osim toga, u srednjoročnom razdoblju, razumno je pretpostaviti da će industrija Unije proširiti svoj proizvodni kapacitet kako bi ostvarila bolju ekonomiju razmjera i omogućila daljnje smanjenje cijena. Nadalje, postoje i drugi izvori opskrbe u svijetu koji su prisutni na tržištu Unije i koji će se moći natjecati na tržištu Unije u slučaju smanjenja uvoza kineskih proizvoda. Ispitni postupak je pokazao da je postojeći rezervni kapacitet nekineske proizvodnje izvan EU-a tijekom RIP-a iznosio 5,6 GW za module, 6 GW za ćelije i 6 GW za pločice. Stoga se zaključuje da je ukupan rezervni kapacitet EU-a i trećih proizvođača izvan EU-a dovoljan za nadomještanje mogućeg pada kineskog uvoza u kratkoročnom razdoblju u kontekstu potražnje za fotonaponskim instalacijama u EU-u koju su za 2013. (između 9,8 GW i 16,5 GW) i 2014. (9 GW i 17,1 GW) prognozirali veliki istraživački centri kao što je EPIA.
(257)
Neke su stranke također tvrdile da će uvođenje antidampinških pristojba za dotični proizvod ugroziti razvoj tržišta fotonaponskih proizvoda u Europi i da se tako ciljevi Programa EU-a za 2020. o obnovljivim izvorima energije i smanjenu emisiju stakleničkih plinova u EU neće ostvariti.
(258)
Za početak, ciljevi za 2020. ne ovise isključivo o solarnoj energiji. Jednako važne su i druge vrste obnovljive energije poput vjetra, biomase, vode itd. Budući da nikakav konkretan postotak nije pripisan solarnoj energiji u ciljevima za 2020., ne očekuje se da će manji broj fotonaponskih instalacija povećati ukupne troškove Programa za 2020. Nadalje, cijena solarnih ploča jedna je od mnogih čimbenika koji su važni za razvoj fotonaponske industrije u Europi. Jednako važni su i sljedeći čimbenici: povoljan pravni i financijski okvir na europskoj i nacionalnoj razini, veći pristup financiranju projekata obnovljivih energija i ulaganje u istraživanje i razvoj. U pogledu financiranja solarnih ulaganja, uvođenje pristojba poboljšat će stanje industrije Unije i ukupnog fotonaponskog sektora. Kao rezultat toga, vjerojatno će se poboljšati i pristup kapitalu i industrije Unije i investitora u fotonaponski sektor. Konačno, podsjeća se da cilj pristojbe nije ukloniti kineski uvoz, nego vratiti pošteno tržišno natjecanje. Ako se cijena dotičnog proizvoda poveća, dokazi o ostvarenoj dobiti na podređenom tržištu omogućuju pretpostavku da će povećanje cijena djelomično prihvatiti subjekti koji su niže u prodajnom lancu. Stoga se cijena modula ne bi trebala značajno povećati za krajnje korisnike/potrošače i potražnja za solarnim instalacijama mogla bi se zadržati u predviđenom rasponu.
(259)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da uvođenje mjera, ukupno gledajući, ne bi trebalo imati značajan nepovoljan učinak na druge politike EU-a.
8. Zaključak o interesu Unije
(260)
Ukupni pozitivni učinci za industriju Unije nadilaze vjerojatni negativan učinak na druge gospodarske subjekte na tržištu fotonaponskih proizvoda, uključujući potrošače/druge krajnje korisnike.
(261)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(262)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
1. Razina uklanjanja štete
(263)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije, bez prekoračenja utvrđenih dampinških marža.
(264)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju ova industrija može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se, stoga, da bi se profitna marža od 10 % prometa, temeljena na informacijama dostavljenima u pritužbi, mogla smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga.
(265)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena za industriju Unije za istovjetni proizvod. Neštetna cijena dobivena je dodavanjem gore navedene profitne marže od 10 % troškovima proizvodnje proizvođačâ iz Unije u uzorku tijekom RIP-a.
(266)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz NRK-a, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, valjano prilagođene za troškove uvoza i carina s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su proizvođači iz Unije u uzorku prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
2. Privremene mjere
(267)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da bi, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija i pločica) podrijetlom ili poslanih iz NRK-a na razini nižoj od utvrđenih marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(268)
S obzirom na visoku razinu suradnje kineskih proizvođača izvoznika, pristojba za „sva ostala trgovačka društva” određena je na razinu najviše pristojbe koja se uvodi za trgovačka društva u uzorku ili koja surađuju u ispitnom postupku. Pristojba za „sva ostala trgovačka društva” primijenit će se na trgovačka društva koja nisu surađivala u ispitnom postupku.
(269)
Za kineska trgovačka društva koja surađuju, a nisu u uzorku navedena u Prilogu stopa privremene pristojbe određuje se na razini ponderiranog prosjeka stope trgovačkih društava u uzorku.
(270)
Predložene stope privremenih antidampinških pristojba jesu sljedeće:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Stopa pristojbe
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co. Ltd,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co. Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju (Prilog)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Sva ostala trgovačka društva
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Gore navedene antidampinške mjere privremeno se utvrđuju u obliku pristojba ad valorem.
(272)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta trgovačka društva. Navedene stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(273)
Sve tvrdnje kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (8) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se u skladu s tim izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od pojedinačnih stopa pristojba.
(274)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina pristojbe za sva ostala trgovačka društva ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(275)
Kako je navedeno u odjeljku 5. obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je u postupku određivanja može li se za sav uvoz dotičnog proizvoda iz NRK-a smatrati da je podrijetlom iz NRK-a. To je posebno važno u slučaju modula koji mogu sadržavati komponente i dijelove iz različitih zemalja. Prema članku 1. stavku 3. Osnovne antidampinške uredbe, zemlja izvoznica dampinškog proizvoda može biti zemlja posrednica. Trebalo bi napomenuti i da se pritužba odnosi na uvoz iz NRK-a bez navođenja njegova podrijetla. Konačno, antidampinški i kompenzacijski ispitni postupci koje je proveo SAD u pogledu istog proizvoda uvezenog iz NRK-a naglasili su složenost proizvodnje i postupaka sklapanja koji mogu, ali ne moraju, dati status proizvoda s podrijetlom (9). U kontekstu tih razmatranja i ne dovodeći u pitanje zaključak koji će se donijeti o tim pitanjima u konačnoj fazi, smatra se primjerenim privremenim mjerama obuhvatiti proizvod iz ispitnog postupka podrijetlom ili poslan iz NRK-a, osim ako je navedeni proizvod proizvod u provozu u smislu članka V. GATT-a.
(276)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 3., Komisija je uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom i poslanog iz NRK-a uvjetovala evidentiranjem Uredbom (EU) br. 182/2013. To je određeno s obzirom na moguću retroaktivnu primjenu antidampinških i kompenzacijskih mjera, na temelju članka 10. stavka 4. Osnovne uredbe i članka 16. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna antidampinška uredba”) (10).
(277)
U pogledu trenutačnog ispitnog postupka i s obzirom na gornje nalaze, trebalo bi prekinuti evidentiranje uvoza za potrebe antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe.
(278)
U pogledu usporednog ispitnog postupka protiv subvencioniranog uvoza koji je Komisija pokrenula prema članku 10. Osnovne antisubvencijske Uredbe putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije8. studenoga 2012. (11), trebalo bi nastaviti evidentiranje uvoza prema članku 24. stavku 5. Osnovne antisubvencijske uredbe.
(279)
U ovoj fazi postupka ne može se donijeti odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera.
(280)
S obzirom na izvanredne okolnosti ovog ispitnog postupka, posebno na činjenicu da se odnosi na proizvod na tržištu koje zahtijeva stabilnost opskrbe u kratkoročnom razdoblju, smatra se primjerenim postupno uvoditi privremene antidampinške mjere. Budući da je posebno industrija Unije pretrpjela štetu kao rezultat nepoštenih trgovinskih praksi iz dotične zemlje tijekom RIP-a, proizvođači iz Unije ne mogu odmah osigurati potrebne količine ako se snize razine uvoza kao rezultat mjera. Postupno uvođenje antidampinške pristojbe omogućit će industriji Unije da u kratkoročnom razdoblju poveća opskrbu. Osim toga, davanjem dovoljno vremena industriji Unije da poveća svoje razine proizvodnje, raspoloživost dotičnog proizvoda ostat će na razumnim razinama tako da se može odgovoriti na potražnju. Stoga se smatra primjerenim uvoditi pristojbu u dvije faze.
I. ZAVRŠNA ODREDBA
(281)
Radi dobrog upravljanja trebalo bi odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u Uredbi, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, trebalo bi naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojbe za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula ili ploča te ćelija i pločica vrste koja se koristi u kristalnim silicijskim fotonaponskim modulima ili pločama (debljina ćelija i pločica ne prelazi 400 mikrometara), trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 i ex 8541 40 90 (oznake TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 i 8541409039), podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine, osim ako su u provozu u smislu članka V. GATT-a.
Sljedeće vrste proizvoda isključene su iz definicije dotičnog proizvoda:
-
solarni punjači koji se sastoje od manje od šest ćelija, prijenosni su i opskrbljuju uređaje energijom ili pune baterije,
-
fotonaponski proizvodi s tankim filmom,
-
kristalni silicijski fotonaponski proizvodi koji su trajno integrirani u električnu robu kada funkcija električne robe nije proizvodnja energije pomoću integriranih kristalnih silicijskih fotonaponskih ćelija.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
i.
od stupanja na snagu ove Uredbe do 5. kolovoza 2013.:
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Sva trgovačka društva
11,8 %
ii.
od 6. kolovoza 2013.:
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co. Ltd,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co. Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co. Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
37,3 %
B797
Trgovačka društva navedena u Prilogu
47,6 %
Sva ostala trgovačka društva
67,9 %
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavljivanje detalja na kojima se temelje bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti usmeno saslušanje pred Komisijom u roku od mjesec dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu dati komentare na primjenu ove Uredbe u roku od mjesec dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
Članak 3.
Uredba (EU) br. 182/2013 mijenja se kako slijedi:
1.
Umeću se novi naslov pod G i nova uvodna izjava 22.:
„G. PREKID EVIDENTIRANJA ZA POTREBE ZAŠTITE OD DAMPINŠKOG UVOZA
(22)
Privremenom se antidampinškom pristojbom osigurava zaštita od dampinškog uvoza od 6. lipnja 2013. Stoga evidentiranje uvoza za potreba zaštite od dampinškog uvoza više nije potrebno.”;
2.
U članku 1. stavku 1. brišu se riječi „članku 14. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 i”.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. primjenjuje se za razdoblje od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2013.