РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 13 септември 2013 година
за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър и за отмяна на Решение 2013/236/ЕС
(2013/463/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите-членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите-членки, които вече получават финансова помощ, включително тези от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите-членки, получаващи финансова помощ, които трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
(3)
По искане, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър за финансова помощ от ЕМС, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика („меморандум за разбирателство“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Като последица от този преглед, съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2013 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки предстои да бъде приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно, по причини, свързани с яснота и правна сигурност, програмата следва да се приеме повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата следва да остане идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но да включва и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време Решение 2013/236/ЕС следва да бъде отменено.
(7)
Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Международния валутен фонд (МВФ), извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това меморандумът за разбирателство беше актуализиран в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, особено по отношение на i) пътна карта за постепенно намаляване на контрола върху капитала, ii) създаване на правна рамка за нова структура на управление, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор, iii) план за действие срещу изпирането на пари, iv) схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, v) осигуряване на необходимите налични национални средства за покриване на националните вноски по проекти, финансирани от Структурния фонд и други фондове на ЕС, vi) предоставяне на подробна информация относно планираната реформа на публичните помощи, и vii) изготвяне на политически предложения за политики за стимулиране на трудовата заетост и предприемане на бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им намиране на работа. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната области се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(8)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава-членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(9)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С цел улесняване на възстановяването на устойчивия растеж и на фискалната и финансовата стабилност на кипърската икономика, Кипър стриктно прилага програмата за макроикономически мерки (наричана по-долу „програмата“), чиито основни елементи са определени в член 2 от настоящото решение.
2. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, наблюдава напредъка, постигнат от Кипър при прилагането на неговата програма. Кипър предоставя на Комисията и на ЕЦБ пълното си сътрудничество. По-специално той им предоставя цялата информация, която те смятат за необходима за наблюдението на програмата. Кипърските власти се консултират предварително с Комисията, ЕЦБ и МВФ относно приемането на политики, които не са включени в настоящото решение за изпълнение, но които могат да окажат съществено въздействие върху постигането на програмните цели.
3. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, разглежда заедно с кипърските власти всички промени и актуализации на програмата, които може да се окажат необходими, за да се вземе предвид, inter alia, всяка значителна разлика между макроикономическите и фискалните прогнози, и реализираните стойности (включително заетостта), разпространението на отрицателното въздействие, както и макроикономическите и финансовите сътресения.
За да се гарантира безпроблемното изпълнение на програмата и за да се коригират дисбалансите по устойчив начин, Комисията ще осигурява непрекъснати консултации и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.
Комисията редовно прави преглед на икономическото въздействие на програмата и препоръчва необходимите корекции с оглед на засилване на растежа и създаването на работни места, като гарантира необходимата фискална консолидация и минимизира вредните социални въздействия. Програмата за макроикономически мерки, включително целите ѝ и очакваното разпределение на усилията, свързани с тези мерки, се правят публично достояние.
Член 2
1. Ключовите цели на програмата са: възстановяване на стабилността на кипърския банков сектор; продължаване на текущия процес на фискална консолидация, както и осъществяването на структурни реформи в подкрепа на конкурентоспособността и устойчивия и балансиран растеж. Програмата е насочена към конкретните рискове, произтичащи от кризата в Кипър, за финансовата стабилност на еврозоната като цяло и има за цел постигането на бързо възстановяване на стабилността и устойчивостта на икономическата и финансовата ситуация в Кипър, както и възстановяване на способността на страната да се финансира изцяло на международните финансови пазари. В програмата се отразяват препоръките на Съвета, адресирани до Кипър съгласно членове 121, 126, 136 и 148 от Договора, както и предприетите от Кипър действия за тяхното изпълнение, като същевременно се цели разширяване, засилване и задълбочаване на необходимите мерки на политиката.
2. Кипър работи за постигане на фискална консолидация в съответствие със задълженията си съгласно процедурата при прекомерен дефицит посредством висококачествени постоянни мерки, като същевременно се сведе до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението.
3. С цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2016 г. възможно най-скоро Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за консолидация. По-конкретно, в случай на незадоволителни резултати от приходите или по-големи нужди в областта на социалните разходи вследствие на неблагоприятни макроикономически последици, правителството на Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за запазване на целите на програмата, включително чрез намаляване на дискреционните разходи, като в същото време се свежда до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението. През програмния период паричните приходи, надвишаващи предвижданията на програмата, включително всички извънредни приходи, се спестяват или се използват за намаляване на дълга. Ако обаче се осъществи преизпълнение до такава степен, че то се счита за постоянно, това може да намали необходимостта от допълнителни мерки през следващите години.
4. Кипър трябва да поддържа доброто усвояване на Структурния фонд и други фондове на ЕС по отношение на бюджетните цели на програмата. За да се осигури ефективното усвояване на фондовете на ЕС, кипърското правителство гарантира, че необходимите национални средства остават на разположение за покриване на вноските на държавите-членки, включително във връзка с недопустимите разходи, по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФР/ЕФМДР) в рамките на програмните периоди 2007-2013 г. и 2014-2020 г., като същевременно се взема предвид наличното по линия на Европейската инвестиционна банка финансиране. Властите гарантират повишаването на институционалния капацитет за изпълнение на настоящите и бъдещите програми и наличието на подходящите човешки ресурси в управляващите и изпълнителните органи.
5. С оглед на възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава основно да реформира и преструктурира банковия сектор и да подкрепя жизнеспособните банки чрез възстановяване на капитала им, като така преодолява проблемите във връзка с тяхната ликвидност и укрепва надзора върху тях. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряването на ликвидността на банковия сектор ще бъде следено отблизо. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Публикувана е пътна карта за постепенното намаляване на контрола въз основа на етапите и напредъка по изпълнението на програмата, и в съответствие с ликвидността на банките. Средносрочните планове по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразява очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, както и да намали зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането. Правилата за минималните изисквания за ликвидност трябва да бъдат актуализирани, за да се предотврати прекомерна концентрация при емитентите в бъдеще;
б)
приемане на необходимите регулаторни изисквания във връзка с увеличаването на минималното равнище на капиталова адекватност за базовия капитал от първи ред на 9 % до края на 2013 г.;
в)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. Търговските и кооперативните кредитни институции, които не разполагат с необходимия капитал, трябва преди отпускането на държавни помощи да привлекат във възможно най-голяма степен капитал от частни източници. Плановете за преструктуриране трябва да бъдат официално одобрени съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Търговските банки, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ;
г)
осигуряване на създаването на кредитен регистър, преразглеждането и, когато е необходимо - изменението на действащата регулаторна рамка за отпускане и управление на заеми, и на приемането на законодателство за укрепване на управлението на търговските банки;
д)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
е)
увеличаване в максимална степен на постъпленията по необслужвани заеми, като същевременно бъдат сведени до минимум стимулите за стратегическо неизпълнение от страна на заемополучателя. Това включва облекчаване на ограниченията за опис на обезпечението и за съответното наблюдение и управление на необслужваните заеми;
ж)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
з)
прилагане на стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, както е проектиран от „Central Bank of Cyprus“ в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
и)
засилване на наблюдението върху задлъжнялостта на корпоративните клиенти и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения;
й)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрата практика;
к)
внасяне на законодателство за извършване на задължителен надзор в зависимост от нивата на капитализация;
л)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
м)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си; както и
н)
създаване на правна рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор.
6. През 2013 г. кипърските власти трябва стриктно да прилагат Закона за бюджета за 2013 г. (със съответните изменения), заедно с допълнителни постоянни мерки, приети преди отпускането на първия транш от финансовата помощ, която е най-малко 351 млн. EUR (2,1 % от БВП). Кипър приема следните мерки:
а)
реформа на своята система за данъчно облагане на моторните превозни средства, основана на принципи за екологосъобразност и целяща реализиране на допълнителни приходи в средносрочен план; както и
б)
схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, с което се гарантира съпоставимото им третиране както при „Bank of Cyprus“. Схемата отчита паричните потоци и актюерското състояние на всеки фонд и минимизира въздействието върху дефицита на консолидирания държавен бюджет. С оглед на социалното естество на тези фондове, заложеният за 2013 г. дефицит по консолидирания държавен бюджет може да бъде изменян, за да включва отражението на тази схема върху бюджета; и
в)
пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.
7. Следните мерки се прилагат по отношение на Кипър от 1 януари 2014 г.:
а)
по отношение на разходите, бюджетът включва: намаляване на общите разходи за социални плащания чрез по-добро насочване; допълнително намаляване на заплатите в публичния сектор, както и на заплащането на наднормения труд; въвеждане на платени карти за обществен транспорт за студенти и пенсионери; и мерки за структурни реформи в образователния сектор с цел по-ефективно използване на ресурсите; както и
б)
по отношение на приходите, бюджетът за 2014 г. включва: удължаване на временната вноска върху брутния доход на наетите лица в публичния и частния сектор до 31 декември 2016 г.; увеличаване на ДДС; повишаване на акцизите; и увеличаване на вноските за общата схема за социално осигуряване.
8. С цел да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, Кипър трябва да проведе фискално-структурни реформи, включващи, inter alia, следните мерки и крайни резултати:
а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури дългосрочна жизнеспособност на пенсионната система, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите. Актюерско проучване ще предложи варианти за реформа;
б)
контрол на увеличаването на разходите за здравеопазване с цел да се осигурят достатъчно средства за основни здравни грижи, като се засилят устойчивостта на структурата на финансиране и ефективността на общественото здравеопазване; прилагане на национална здравна система, като се гарантира нейната финансова устойчивост и същевременно пълен обхват;
в)
повишаване на ефективността на публичните разходи и бюджетния процес посредством ефективна средносрочна бюджетна рамка като част от подобреното управление на публичните финанси, допринасяйки по този начин за усилията за бюджетна консолидация, които отчитат необходимостта от гарантиране на достатъчно средства за основни политики като политиките в областта на образованието и здравеопазването. Тази рамка трябва да бъде в пълно съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (3) и Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан в Брюксел на 2 март 2012 г.;
г)
приемане на подходяща нормативна и институционална рамка за публично-частни партньорства, разработена в съответствие с най-добрите практики;
д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и полагане на началото на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта на обслужване на дълга;
е)
изготвяне и прилагане на план за всеобхватна реформа за повишаване на ефективността и ефикасността на събирането и управлението на данъците, включително мерки за борба с данъчните измами и укриването на данъци, както и за осигуряване на пълното и навременно прилагане на законите и стандартите, уреждащи международното сътрудничество в областта на данъчното облагане, както и обмена на данъчна информация;
ж)
реформа на данъчния режим на недвижимото имущество;
з)
реформа на публичната администрация с цел подобряване на нейната работа и икономическа ефективност, по-специално чрез преразглеждане на нейния размер, условията на заетост и функционалната организация на обществените услуги, за да се гарантира ефикасното използване на държавните ресурси и предоставянето на качествени услуги за населението;
и)
реформи на цялостната структура и нивата на социално подпомагане с цел постигане на ефективно използване на ресурсите и гарантиране на подходящ баланс между социални помощи и стимули за започване на работа. Планираната реформа на държавните помощи следва да гарантира, че социалното подпомагане служи като предпазна мярка, която гарантира минимален доход за тези, които са неспособни да си осигурят минимален жизнен стандарт, като в същото време се осигуряват стимули за започване на работа; както и
й)
извършване на цялостен одит на публичните финанси, с оглед, inter alia, да се изготви оценка на причините, довели до натрупването на прекомерен дълг.
9. Кипър трябва да гарантира, че временното прекратяване на индексирането на заплатите в целия публичен сектор остава в сила до края на програмата. Всяка промяна на минималната работна заплата трябва да е съобразена с икономическите промени и промените на пазара на труда и да се предприема след консултация със социалните партньори.
10. Кипър ще изготви подробни предложения за политики във връзка с преодоляването на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата заетост. Кипър трябва да предприеме бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа, в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър приема всички други изменения в секторнотозаконодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Неоправданите пречки на пазарите на услуги, по-специално по отношение на регламентираните професии, трябва да бъдат премахнати. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и гарантиране на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър трябва да гарантира намаляването на броя на предвидените за издаване нотариални актове и да предприеме действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и да въведе гарантирани срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър трябва да измени разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и да разреши провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър трябва да предприеме инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като представи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г. Кипър докладва относно нуждите, свързани с въздушните връзки, като основа за политическа стратегия в областта на въздухоплаването.
14. В енергийния сектор Кипър изцяло прилага третия енергиен пакет, независимо от член 44, параграф 2 от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и член 49, параграф 1 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7). Кипър преценява дали да се възползва от дерогациите, предоставени в посочените по-горе членове. Успоредно с това се изготвя всеобхватен план за развитие във връзка с преразпределението в кипърския енергиен сектор. Планът включва:
а)
план за въвеждане на инфраструктурата, необходима за експлоатацията на природен газ, като се вземат предвид търговските възможности и рискове;
б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен сектор и износа на природен газ, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и
в)
план за създаване на институционална рамка за управление на въглеводородните ресурси, включително фонд за ресурсите, който да получава и управлява публичните приходи от експлоатация на природен газ в крайбрежни води и който е създаден въз основа на международно признати най-добри практики.
15. Кипър представя искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.
Член 3
Решение 2013/236/ЕС на Съвета се отменя.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 13 септември 2013 година.
PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA
od 13. rujna 2013.
o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar i stavljanju izvan snage Odluke 2013/236/EU
(2013/463/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora nad državama članicama u europodručju koje imaju ili im prijete ozbiljne teškoće u pogledu njihove financijske stabilnosti (1), a posebno njezin članak 7. stavke 2. i 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)
Uredba (EU) br. 472/2013 primjenjuje se na države članice koje već primaju financijsku pomoć, uključujući iz Europskog mehanizma za stabilnost (ESM), u vrijeme njezina stupanja na snagu.
(2)
Uredbom (EU) br. 472/2013 određuju se pravila za odobravanje programâ makroekonomske prilagodbe za države članice koje primaju financijsku pomoć; ta pravila trebaju biti u skladu s odredbama Ugovora o uspostavi Europskog mehanizma za stabilnost.
(3)
Nakon zahtjeva za financijsku pomoć iz ESM-a koji je Cipar podnio 25. lipnja 2012., Vijeće je 25. travnja 2013. Odlukom 2013/236/EU (2) odlučilo da Cipar treba dosljedno provoditi program makroekonomske prilagodbe.
(4)
Dana 24. travnja 2013. Vijeće guvernera ESM-a u načelu je odlučilo dodijeliti potporu za stabilnost Cipru te je odobrilo Memorandum o razumijevanju o posebnom uvjetovanju gospodarske politike (dalje u tekstu „MOR”) i njegovo potpisivanje od strane Komisije u ime ESM-a.
(5)
U skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU, Komisija je u suradnji s Europskom središnjom bankom (ESB) i, po potrebi, s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) provela prvi pregled radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera, kao i njihove učinkovitosti te gospodarskog i društvenog učinka. Kao posljedica tog pregleda, postojeći je program makroekonomske prilagodbe ažuriran, odražavajući mjere koje su ciparska tijela poduzela do drugog tromjesečja 2013.
(6)
Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 472/2013 program makroekonomske prilagodbe sada treba donijeti u obliku provedbene odluke Vijeća. Zbog jasnoće i pravne sigurnosti program bi trebalo ponovno donijeti na temelju članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 472/2013. Sadržaj programa trebao bi ostati jednak sadržaju programa odobrenog Odlukom 2013/236/EU, ali bi trebao uključivati i rezultate pregleda provedenog u skladu s člankom 1. stavkom 2. te odluke. Istodobno bi Odluku 2013/236/EU trebalo staviti izvan snage.
(7)
Komisija je u suradnji s ESB-om i MMF-om provela prvi pregled radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera, kao i njihove učinkovitosti te gospodarskog i društvenog učinka. Zbog toga je MOR ažuriran u području reforme financijskog sektora, fiskalne politike i strukturnih reformi, posebice u pogledu i. plana aktivnosti za postupno smanjenje kontrola kapitala; ii. uspostave pravnog okvira za novu upravljačku strukturu radi upravljanja državnim udjelima u zadružnom kreditnom sektoru; iii. akcijskog plana za suzbijanje pranja novca; iv. kompenzacijskog programa za štedne fondove i mirovinske fondove koji su imali depozite u banci Cyprus Popular Bank; v. osiguranja nastavka dostupnosti nužnih nacionalnih fondova za pokrivanje nacionalnih doprinosa u vezi s projektima koji se financiraju iz strukturnoga i drugih fondova EU-a; vi. pružanja detaljnih podataka o planiranoj reformi javne pomoći; te vii. sastavljanja detaljnih prijedloga za aktivacijske politike i poduzimanja hitnih mjera kako bi se stvorile prilike za mlade ljude i poboljšali njihovi izgledi za zaposlenje. Provedba sveobuhvatnih i ambicioznih reformi u financijskom, fiskalnom i strukturnom području trebala bi osigurati srednjoročnu održivost ciparskog javnog duga.
(8)
Tijekom provedbe sveobuhvatnog paketa politika Cipra, Komisija bi trebala davati dodatne savjete za politike i tehničku pomoć u posebnim područjima. Ako država članica na koju se primjenjuje program makroekonomske prilagodbe ima nedovoljne administrativne kapacitete, treba zatražiti tehničku pomoć od Komisije, koja u tu svrhu može sastaviti skupinu stručnjaka.
(9)
Pri sastavljanju, provedbi, praćenju i ocjenjivanju programa makroekonomske prilagodbe ciparska tijela trebala bi, u skladu s trenutačnim nacionalnim pravilima i praksama, tražiti stajalište od socijalnih partnera i organizacija civilnog društva,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Kako bi se olakšao povrat ciparskoga gospodarstva na put održiva rasta te fiskalne i financijske stabilnosti, Cipar dosljedno provodi program makroekonomske prilagodbe („program”), čiji su glavni elementi utvrđeni u članku 2. ove Odluke.
2. Komisija u suradnji s ESB-om i, po potrebi, MMF-om prati napredak Cipra u provedbi programa. Cipar u potpunosti surađuje s Komisijom i ESB-om. Posebice, osigurava im sve podatke koje smatraju potrebnima za praćenje programa. Ciparska tijela unaprijed se savjetuju s Komisijom, ESB-om i MMF-om o donošenju politika koje nisu uključene u ovu Odluku, ali bi mogle imati bitan utjecaj na ostvarivanje ciljeva programa.
3. Komisija u suradnji s ESB-om i, po potrebi, MMF-om s ciparskim tijelima ispituje promjene i ažuriranja programa koji bi mogli biti potrebni da bi se na odgovarajući način uzela u obzir, inter alia, sva značajna neslaganja između makroekonomskih i fiskalnih predviđanja te ostvarenih brojki (uključujući zaposlenost), negativni učinci prelijevanja, kao i makroekonomski i financijski šokovi.
Kako bi se osigurala neometana provedba programa i pridonijelo ispravljanju nejednakosti na održiv način, Komisija osigurava pružanje kontinuiranog savjetovanja i vodstva u vezi s fiskalnim reformama, reformama financijskog tržišta te strukturnim reformama.
Komisija u redovitim intervalima procjenjuje gospodarski učinak programa i preporučuje potrebne ispravke radi poticanja rasta i stvaranja radnih mjesta, osiguranja potrebne fiskalne konsolidacije i minimiziranja štetnih društvenih učinaka. Program makroekonomske prilagodbe, uključujući njegove ciljeve i očekivanu raspodjelu napora uloženih u prilagodbu, objavljuje se.
Članak 2.
1. Ključni su ciljevi programa: ponovna uspostava stabilnosti ciparskog bankarskog sektora; nastavak pokrenutog procesa fiskalne konsolidacije; i provedba strukturnih reformi radi potpore konkurentnosti te održivom i uravnoteženom rastu. Program odgovara na specifične rizike za financijsku stabilnost europodručja koji proizlaze iz Cipra te je usmjeren na brzu ponovnu uspostavu pouzdane i održive ekonomske i financijske situacije u Cipru te povrat njegovih kapaciteta za financiranje svih vlastitih potreba na međunarodnim financijskim tržištima. U programu se na odgovarajući način uzimaju u obzir preporuke Vijeća upućene Cipru u skladu s člancima 121., 126., 136. i 148. Ugovora, kao i mjere koje Cipar provodi radi usklađivanja s njima, a istodobno je usmjeren proširenju, jačanju i produbljivanju potrebnih mjera politika.
2. Cipar nastavlja s provedbom fiskalne konsolidacije u skladu sa svojim obvezama u okviru postupka za prekomjerni deficit putem stalnih visokokvalitetnih mjera, istodobno minimizirajući učinak na ranjive skupine.
3. Kako bi se deficit spustio ispod 3 % BDP-a do 2016., Cipar je spreman za poduzimanje dodatnih konsolidacijskih mjera. Posebice, u slučaju neostvarenja očekivanog prihoda ili većih potreba za socijalnim davanjima zbog negativnih makroekonomskih učinaka, ciparska vlada spremna je poduzeti dodatne mjere kako bi se sačuvali ciljevi programa, uključujući smanjenje diskrecijske potrošnje, istodobno minimizirajući učinak na ranjive skupine. Tijekom programskog razdoblja, novčani prihod veći od programskih projekcija, uključujući nepredviđene dobitke, štedi se ili se koristi u svrhu smanjenja duga. I obratno, bolja provedba, u mjeri u kojoj se smatra trajnom, može smanjiti potrebu za dodatnim mjerama u narednim godinama.
4. Cipar održava dobru provedbu strukturnih i ostalih fondova EU-a u pogledu proračunskih ciljeva programa. Radi osiguranja učinkovite provedbe fondova EU-a, ciparska vlada osigurava da potrebni nacionalni fondovi ostanu dostupni za pokrivanje nacionalnih doprinosa, uključujući neprihvatljive troškove, u sklopu europskih strukturnih i investicijskih fondova (EFRR-a, ESF-a, Kohezijskog fonda, EPFRR-a i EFR-a/EFPR-a) u okviru programskih razdoblja za 2007. - 2013. i 2014. - 2020., istodobno uzimajući u obzir dostupna sredstva Europske investicijske banke. Tijela osiguravaju poboljšanje institucionalnih kapaciteta za provedbu sadašnjih i budućih programa te dostupnost odgovarajućih ljudskih potencijala u upravljačkim tijelima i provedbenim tijelima.
5. Radi ponovne uspostave stabilnosti svojeg financijskog sektora Cipar nastavlja s temeljitom reformom i restrukturiranjem bankarskog sektora i ojačava održive banke obnovom njihova kapitala, rješavanjem njihova stanja likvidnosti i jačanjem nadzora nad njima. Programom se predviđaju sljedeće mjere i ishodi:
(a)
osiguranje pomnog praćenja stanja likvidnosti bankarskog sektora. Trenutačna ograničenja slobodnog kretanja kapitala ( inter alia, ograničenja podizanja gotovine, isplata i transfera) pomno se prate. Cilj je primjenjivati kontrole samo tijekom razdoblja u kojem je to strogo potrebno radi smanjenja ozbiljnih rizika za stabilnost financijskog sustava. Objavljen je plan aktivnosti za postupno popuštanje kontrola na temelju ključnih rezultata i napretka provedbe programa te u skladu sa stanjem likvidnosti banaka. Srednjoročni planovi financiranja i kapitalni planovi domaćih banaka koje se oslanjaju na financiranje središnje banke ili primaju državnu potporu realistično odražavaju očekivano razduživanje bankarskog sektora i umanjuju ovisnost o posuđivanju od središnjih banaka, izbjegavajući pritom rasprodaju imovine po preniskim cijenama i kreditnu krizu. Propisi o zahtjevima za minimalnu likvidnost ažuriraju se radi sprečavanja prekomjerne koncentracije izdavatelja u budućnosti;
(b)
donošenje potrebnih regulatornih zahtjeva u pogledu povećanja omjera minimalne adekvatnosti osnovnog kapitala na 9 % do kraja 2013.;
(c)
poduzimanje koraka radi minimiziranja troškova restrukturiranja banaka za porezne obveznike. Prije odobrenja mjera državne potpore nedovoljno kapitalizirane komercijalne i zadružne kreditne institucije u najvećoj mogućoj mjeri povećavaju kapital iz privatnih izvora. Svaki plan restrukturiranja službeno se odobrava u skladu s pravilima o državnim potporama prije nego što se takva državna potpora pruži. Komercijalne banke s nedostatkom kapitala mogu, ako ostale mjere nisu dovoljne, zatražiti dokapitalizacijsku potporu od države u skladu s postupcima pružanja državne potpore;
(d)
osiguravanje stvaranja kreditnog registra, pregleda i, po potrebi, izmjene postojećeg regulatornog okvira u vezi s podrijetlom zajmova i upravljačkim procesima te donošenja zakonodavstva o jačanju upravljanja komercijalnih banaka;
(e)
jačanje upravljanja banaka, uključujući zabranu posuđivanja neovisnim članovima odbora ili strankama povezanima s njima;
(f)
maksimiziranje naplate loših kredita uz minimiziranje poticaja za strateške obustave plaćanja dužnika. To uključuje ublažavanje ograničenja u vezi s oduzimanjem zaloga te valjano praćenje loših kredita i upravljanje njima;
(g)
dovršetak usklađivanja regulacije i nadzora zadružnih kreditnih institucija s regulacijom i nadzorom komercijalnih banaka;
(h)
provedba strategije za buduću strukturu, funkcioniranje i održivost sektora zadružnih kreditnih institucija, kako je predvidjela ciparska središnja banka uz savjetovanje s Komisijom, ESB-om i MMF-om;
(i)
jačanje praćenja zaduženosti korporativnog sektora i sektora kućanstava te uspostava okvira za ciljano restrukturiranje duga privatnog sektora radi olakšavanja davanja novih kredita i smanjenja kreditnih ograničenja;
(j)
daljnje jačanje okvira za suzbijanje pranja novca te provedba akcijskog plana koji osigurava provedbu poboljšanih praksa u pogledu temeljite provjere klijenata i transparentnosti poslovnih subjekata, u skladu s najboljom praksom;
(k)
predlaganje propisa o obveznom nadzoru koji se temelji na razinama kapitalizacije;
(l)
ugradnja testa otpornosti u redoviti eksterni nadzor banaka;
(m)
uvođenje obveznih zahtjeva za otkrivanje podataka kako bi se osiguralo da banke redovito izvješćuju tržište o napretku u restrukturiranju poslovanja banaka; i
(n)
uspostava pravnog okvira za novu upravljačku strukturu radi upravljanja državnim ulogom u zadružnom kreditnom sektoru.
6. Tijekom 2013. ciparska tijela dosljedno provode Zakon o proračunu iz 2013. (kako je izmijenjen), uključujući dodatne trajne mjere donesene prije odobravanja prve isplate financijske potpore, koja iznosi najmanje 351 milijuna EUR (2,1 % BDP-a). Cipar donosi sljedeće mjere:
(a)
reformu svojeg poreznog sustava za motorna vozila koja se temelji na okolišno prihvatljivim načelima, a usmjerena je srednjoročnom povećanju dodatnog prihoda;
(b)
kompenzacijski program za štedne i mirovinske fondove koji su imali depozite u banci Cyprus Popular Bank koji osigurava tretman usporediv s takvim fondovima u banci Bank of Cyprus, uzima u obzir protok novca i aktuarski položaj svakog fonda te minimizira udar na deficit opće države. S obzirom na socijalnu prirodu takvih fondova, ciljani deficit opće države za 2013. može se revidirati kako bi se uključili proračunski utjecaji ovog programa; i
(c)
potpunu provedbu konsolidacijskih mjera donesenih od prosinca 2012.
7. Cipar od 1. siječnja 2014. primjenjuje sljedeće mjere:
(a)
na rashodovnoj strani proračun treba uključivati: smanjenje ukupnih izdataka za socijalne transfere boljim ciljanjem; daljnje smanjenje plaća i naknada za prekovremeni rad u javnom i širem javnom sektoru; uvođenje naknade za putne karte u javnom prijevozu za studente i umirovljenike; i mjere strukturne reforme u obrazovnom sektoru radi poboljšanja iskoristivosti resursa; i
(b)
na prihodovnoj strani proračun za 2014. treba uključivati: produljenje privremenog doprinosa na bruto dohodak zaposlenika u javnom i privatnom sektoru do 31. prosinca 2016.; povećanje PDV-a; povećanja trošarina; povećanje doprinosa sustavu općeg socijalnog osiguranja.
8. Kako bi se osigurala dugoročna održivost javnih financija, Cipar provodi fiskalno-strukturalne reforme, koje obuhvaćaju, inter alia, sljedeće mjere i ishode:
(a)
po potrebi, daljnje reforme mirovinskog sustava u općem i javnom sektoru radi osiguranja dugoročne održivosti mirovinskog sustava, istodobno osiguravajući adekvatnost mirovina. Mogućnosti reforme predviđaju se na temelju aktuarske studije;
(b)
kontrolu rasta potrošnje zdravstvenog sustava radi osiguranja dovoljnih sredstava za osnovnu zdravstvenu skrb jačanjem održivosti strukture financiranja i učinkovitosti pružanja javne zdravstvene skrbi; provođenje nacionalnog zdravstvenog sustava osiguravajući njegovu financijsku održivost u pružanju opće skrbi;
(c)
poboljšanje učinkovitosti javne potrošnje i proračunskog postupka pomoću efikasnog srednjoročnog proračunskog okvira u sklopu poboljšanog upravljanja javnim financijama, čime se doprinosi naporima za konsolidaciju proračuna, istodobno uzimajući u obzir potrebu osiguravanja dovoljnih sredstava za temeljne sektore, kao što su obrazovanje i zdravstvena skrb. Taj je okvir potpuno usklađen s Direktivom Vijeća 2011/85/EU (3) i Ugovorom o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji, potpisanim u Bruxellesu 2. ožujka 2012.;
(d)
donošenje odgovarajućeg pravnog i institucionalnog okvira za javno-privatna partnerstva, osmišljenog u skladu s najboljom praksom;
(e)
razradu programa radi stvaranja solidnog sustava korporativnog upravljanja za poduzeća u vlasništvu države ili polujavna poduzeća te započinjanje plana privatizacije koji će pomoći poboljšanju ekonomske učinkovitosti i obnovi održivosti duga;
(f)
razradu i provedbu sveobuhvatnog plana reforme radi poboljšanja učinkovitosti i djelotvornosti naplate i administracije poreza, uključujući mjere za suzbijanje poreznih prijevara i utaja te očuvanje cjelovite i pravovremene provedbe zakona i standarda mjerodavnih za međunarodnu poreznu suradnju i razmjenu poreznih informacija;
(g)
reformu poreznog režima za nepokretnu imovinu;
(h)
reformu javne uprave radi poboljšanja njezina djelovanja i ekonomičnosti, posebice preispitujući veličinu i funkcionalnu organizaciju javnih službi te uvjete zapošljavanja u njima kako bi se osiguralo djelotvorno korištenje državnih resursa i pružanje kvalitetne usluge stanovništvu;
(i)
reformu cjelokupne strukture i razina socijalne pomoći radi postizanja učinkovite upotrebe resursa i osiguranja odgovarajuće ravnoteže između socijalne pomoći i poticaja za zapošljavanje. Planirana reforma javne pomoći osigurava da socijalna pomoć služi kao sigurnosna mreža koja jamči minimalni prihod onima koji ne mogu postići osnovni životni standard, uz istovremenu zaštitu poticaja za zapošljavanje; i
(j)
podvrgavanje javnih financija sveobuhvatnoj reviziji kako bi se, inter alia, procijenili razlozi koji su doveli do gomilanja prekomjernog duga.
9. Cipar osigurava da suspenzija indeksacije plaća u širem javnom sektoru ostane na snazi do kraja programa. Svaka promjena minimalne plaće u skladu je s kretanjima u gospodarstvu i na tržištu rada, a usvaja se nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima.
10. Cipar priprema detaljne prijedloge politika u pogledu rješavanja prepoznatih nedostataka svojih aktivacijskih politika. Cipar poduzima hitne mjere radi stvaranja mogućnosti za mlade ljude i poboljšanja njihovih izgleda za zapošljavanje u skladu s ciljevima Preporuke Vijeća o uspostavi jamstva za mlade (4). Osmišljavanje, upravljanje i provedba mjera usmjerenih na mlade dobro se integrira unutar šireg sustava aktivacijskih politika i usklađuje s reformom sustava socijalne skrbi i dogovorenim proračunskim ciljevima.
11. Cipar donosi sve preostale potrebne izmjene zakonodavstva specifičnog za sektore kako bi se u cijelosti provela Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5). Uklanjaju se neopravdane prepreke na tržištu usluga, posebice u vezi s reguliranim zanimanjima. Okvir za tržišno natjecanje poboljšava se jačanjem funkcioniranja nadležnog tijela za tržišno natjecanje i zaštitom neovisnosti i ovlasti nacionalnih regulatornih tijela.
12. Cipar osigurava smanjenje broja neriješenih predmeta u vezi s izdavanjem vlasničkih listova, poduzima mjere za ubrzanje brisanja teretovnica s vlasničkih listova koji se prenose pri kupnji nepokretne imovine te provodi zajamčene vremenske okvire za izdavanje građevinskih dozvola i vlasničkih listova.
13. Cipar mijenja pravila o prisilnoj prodaji imovine pod hipotekom i dopušta privatne dražbe u najkraćem mogućem roku. Sudski postupci ubrzavaju se, a neriješeni sudski predmeti rješavaju se do kraja programskog razdoblja. Cipar poduzima inicijative za jačanje konkurentnosti svojeg sektora turizma usvajanjem konkretnog akcijskog plana koji vodi do provedbe mjerljivih ciljeva koji su prepoznati, inter alia, u nedavno revidiranoj strategiji turizma za razdoblje 2011. - 2015. Cipar izvješćuje o potrebama za zrakoplovnim vezama kao temelju za strategiju politike zrakoplovstva.
14. U energetskom sektoru Cipar u potpunosti provodi Treći paket energetskih propisa, neovisno o članku 44. stavku 2. Direktive 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) i članku 49. stavku 1. Direktive 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7). Cipar razmatra hoće li iskoristiti odstupanja predviđena u tim člancima. Istodobno se sastavlja sveobuhvatni plan razvoja radi preraspodjele ciparskog energetskog sektora. Taj se plan sastoji od:
(a)
plana za uvođenje za infrastrukturu potrebnu za iskorištavanje prirodnog plina, uzimajući u obzir komercijalne mogućnosti i rizike;
(b)
sveobuhvatnog prikaza regulatornog režima i organizacije tržišta za restrukturirani energetski sektor i izvoz plina, uključujući odgovarajući prodajni okvir za opskrbu off-shore plinom usmjeren na maksimiziranje prihoda; i
(c)
plana za uspostavu institucionalnog okvira za upravljanje resursima ugljikovodika, uključujući fond za resurse, koji bi trebao primati javni prihod od off-shore iskorištavanja plina i njime upravljati te koji je osnovan na temelju međunarodno priznatih najboljih praksa.
15. Cipar tijekom programskog razdoblja Komisiji podnosi zahtjev za tehničku pomoć. U zahtjevu se određuju i navode područja za tehničku pomoć ili savjetodavne usluge koje ciparska tijela smatraju nužnima za provedbu programa makroekonomske prilagodbe.
Članak 3.
Odluka 2013/236/EU stavlja se izvan snage.
Članak 4.
Ova je Odluka upućena Republici Cipru.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. rujna 2013.