РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/501 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 26 юни 2014 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван („засегнатите държави“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 13 май 2014 г. от Eurofer („жалбоподателя“) от името на подалите жалба производители на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от Съюза. Жалбоподателят представлява около 50 % от общото производство на Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
На 14 август 2014 г. Комисията започна антисубсидийно разследване във връзка с вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР, както и отделно разследване. Тя публикува известие за започване на антисубсидийна процедура в Официален вестник на Европейския съюз (3).
1.2. Регистрация
(4)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 15 декември 2014 г. Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 (4), с който се въвежда регистрационен режим за вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван, считано от 17 декември 2014 г.
1.3. Заинтересовани страни
(5)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, компетентните органи на Китай и на Тайван, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие. Комисията също така уведоми производителите в Съединените американски щати (САЩ) и Южна Африка за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие. В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“) по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(6)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(7)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(8)
В известието за започване Комисията посочи, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра тази извадка въз основа на обема на производството. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха около 50 % от обема на производството. Комисията прикани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на временната извадка, тя беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(9)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(10)
Тридесет и един несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима несвързани вносители въз основа на най-големия обем на внос в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(11)
Бяха получени коментари по отношение на структурата на собствеността на един от избраните вносители. Заинтересованите страни заявиха, че един вносител не следва да бъде включен в извадката, тъй като е свързан с производител от Съюза. Този вносител обаче не е бил свързан с нито един от производителите на Съюза през разследвания период, а едва впоследствие става свързан. Освен това понятието „несвързан вносител“ означава, че не е свързан с производители износители. Даден несвързан вносител всъщност може да бъде свързан с производител от Съюза.
Изготвяне на извадка от производители износители в Тайван
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в Тайван да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към представителството на Тайван към ЕС с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(13)
Общо девет предполагаеми производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества (три от които са свързани) въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(14)
Разследването показа, че две включени в извадката дружества и двe оказали съдействие дружества, невключени в извадката, не отговарят на определението за производител износител, тъй като те действат само като преработващи центрове и използват разглеждания продукт като суровина в производството си. Беше установено, че тези дружества не разполагат със съоръжения за горещо или студено валцуване и тяхната добавена стойност е незначителна в сравнение с разходите за техните суровини. В действителност те купуват и продават различни видове от разглеждания продукт (вж. съображения 26 - 28 по-долу).
(15)
Едно от тези дружества обаче е свързано с включен в извадката производител износител. Поради това в разследването това дружество бе разгледано като принадлежащо към посочената група от дружества. След изключване от извадката на дружеството, което не отговаряше на определението за производител износител, оставащата извадка представлява поне около 48 % от общия обем на износа от Тайван за Съюза и около 80 % от продажбите на вътрешния пазар в Тайван. Поради това извадката все още е представителна.
(16)
Комисията изключи другите три дружества от изчисленията на индивидуалния дъмпингов марж и на равнището на отстраняване на вреда. В резултат на това за тези три дружества не е установена митническа ставка.
Индивидуално разглеждане
(17)
Един производител износител от Тайван поиска и му беше предоставено индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към компетентните органи на КНР с молба да посочат и/или да се свържат с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(19)
Осем производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества, принадлежащи към две групи, въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
б) Формуляри за заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), за производителите износители в КНР
(20)
За целите на прилагането на член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията изпрати формуляри за заявление за ТДПИ на всички оказали съдействие производители износители в КНР, избрани да бъдат включени в извадката, на невключените в извадката оказали съдействие производители износители, изразили желание да подадат заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, на известните сдружения на производители износители, както и на компетентните органи на КНР. Нито един от производителите износители не е поискал ТДПИ.
в) Въпросник
(21)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката китайски и тайвански производители износители, на производителите износители, които желаят да подадат заявление за индивидуално разглеждане, на производителите в две потенциални държави аналог, както и на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители, както и на всички ползватели, които са заявили своя интерес.
(22)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима включени в извадката китайски производители износители, от четирима включени в извадката тайвански производители износители (включително двама тайвански производители износители, които се оказа, че не са производители износители), един тайвански производител износител, поискал индивидуално разглеждане, двама производители от САЩ (държава аналог), четиримата включени в извадката производители от Съюза, четирима включени в извадката несвързани вносители и шестима ползватели.
г) Проверки на място
(23)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Италия
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios и Madrid, Испания
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Франция.
Свързан стоманопреработващ център на Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Италия.
Жалбоподател
-
Eurofer, Brussels, Белгия.
Производители износители в Тайван
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Производители износители в КНР
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Свързан вносител в Съюза
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Германия.
(24)
Комисията проведе изслушвания, включително изслушвания със служителя по изслушванията с производители износители, сдружения и вносители.
1.4. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Разглежданият продукт е плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китай и Тайван („разглежданият продукт“).
(27)
Студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани се използват за широка гама от приложения, например за производство на домакински уреди (например вътрешността на перални машини и съдомиялни), заварени тръби, медицински изделия, както и в хранително-вкусовата и автомобилната промишленост.
(28)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2.2. Сходен продукт
(29)
Установено бе, че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като студеновалцуваните плоски продукти от неръждаема стомана, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Някои заинтересовани страни заявиха, че някои видове на продукта (включително тесните и прецизните ленти) следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти. Промишлеността на Съюза обаче предостави доказателства, че те в действителност са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти.
(31)
По отношение на прецизните ленти същите страни също така заявиха, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е решила да изключи този вид на продукта от съответния продуктов пазар в своя анализ по дело за сливане Outokumpu/INOXUM (5). Въпреки това определянето на пазара съгласно дело за сливане се съсредоточава върху взаимозаменяемостта от гледна точка на търсенето и предлагането. При антидъмпингова процедура пазарът се определя от физическите характеристики на продукта, предмет на разследването. Поради това в дадена антидъмпингова процедура видовете на продукта може да се различават по отношение на някои параметри (широчина, отклонения, механични свойства). Освен това този вид на продукта е включен в разследването още от самото му начало, тъй като в хода на подкрепата за започване на процедура бе установен контакт с производители на прецизни ленти от Съюза.
(32)
Поради това Комисията отхвърли твърдението и запази непроменен продуктовия обхват на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. КНР
3.1.1. Нормална стойност
3.1.1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията определя нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от посочения регламент за производителите износители в КНР, които твърдяха и показаха, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от същия регламент и на които съответно може да се предостави ТДПИ.
(34)
За да може да определи дали са изпълнени критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, Комисията потърси необходимата информация, като поиска от засегнатите производители износители да попълнят формуляр за заявление за ТДПИ. Нито един от производителите износители не поиска ТДПИ.
3.1.1.2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на цената в трета държава с пазарна икономика. За тази цел трябваше да бъде избрана държава аналог.
(36)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като подходяща държава аналог, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.
(37)
Комисията се свърза с няколко потенциални държави аналог (Индия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и САЩ) и въз основа на получената информация поиска от 32 известни производители на сходния продукт в Южна Африка, Южна Корея и САЩ да предоставят информация. Информация за производители от Индия не бе получена, поради което Индия не можеше да бъде разгледана като потенциална държава аналог. Тайван е предмет на същото разследване, поради което за тази цел беше разгледана информацията, предоставена от разследваните производители.
(38)
Само двама производители от САЩ са отговорили на въпросника за производители от държавата аналог. Поради това Комисията трябваше да избира между САЩ и Тайван.
(39)
В САЩ има поне четирима големи производители на сходния продукт (трима са вертикално интегрирани, а единият не е) и общото производство и потребление са сравними с тези на КНР. В Тайван има една голяма, вертикално интегрирана група от производители, която е водеща на пазара, независимо че има няколко малки производители, които не са интегрирани. Производственият процес в САЩ е сходен с този в Тайван и поне с този на някои производители износители в КНР. Използваните в САЩ и Тайван суровини са предимно същите. В САЩ има антидъмпингови мита срещу Япония, Южна Корея и Тайван, а в Тайван - срещу КНР и Южна Корея. Вносът на сходния продукт в САЩ и Тайван обаче е значителен, като представлява съответно 17 и 37 % от тяхното общо потребление през разследвания период. Основните държави износители в САЩ включват: Мексико, КНР, Тайван, Франция, Финландия, Япония и Германия, а в Тайван: КНР, Южна Корея, Япония, Финландия и Виетнам.
(40)
На фона на тези обстоятелства се счита, че САЩ е по-подходяща за държава аналог поради две основни причини:
i)
докато в САЩ пазарът е много конкурентен, в Тайван пазарът и цените на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани зависят до голяма степен от една група от дружества;
ii)
вътрешният пазар на Тайван е много по-малък в сравнение с този на КНР и на САЩ.
(41)
Някои заинтересовани страни възразиха срещу използването на САЩ като държава аналог главно заради производствения процес и видовете суровини, използвани в производството, за които се твърди, че са различни. Те заявиха, че в това отношение Тайван, който също е предмет на настоящото разследване, е по-подходяща държава аналог от САЩ.
(42)
Комисията стигна на този етап до заключението, че САЩ е подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.1.1.3. Нормална стойност (държава аналог)
(43)
Нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(44)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на двамата оказали съдействие производители износители в държавата аналог е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза на всеки включен в извадката производител износител през разследвания период. Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата аналог, реализиран от двамата оказали съдействие производители износители, е представителен.
(45)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза на включените в извадката производители износители.
(46)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(48)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период. Комисията взе предвид всички сделки, отчетени като продажби на вътрешния пазар, тъй като нямаше основания за съмнение, че са предназначени за вътрешно потребление.
(49)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
3.1.2. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители продават за износ за Съюза директно на независими клиенти или, както при един производител износител - чрез свързано дружество, действащо като вносител.
(51)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза директно на независими клиенти, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане за разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза чрез свързано дружество, действащо като вносител, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил препродаден за първи път на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции на цената по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи и за реализиране на печалба.
3.1.3. Сравнение
(53)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цената франко завода.
(54)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(55)
За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог (вж. съображения 43 - 49 по-горе) със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(56)
Въз основа на това установените временни среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 1
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж бе определен въз основа на среднопретеглените дъмпингови маржове на включените в извадката производители износители.
(58)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 30,0 %.
(59)
По отношение на всички други производители износители в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие на производителите износители. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(60)
Равнището на съдействие бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж, включен в извадката.
(61)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 2
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Други оказали съдействие дружества
30,0
Всички други дружества
34,9
3.2. Тайван
3.2.1. Нормална стойност
(62)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки разследван производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Сред разследваните производители износители Комисията разгледа включените в извадката производители износители заедно с един производител износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през разследвания период.
(63)
Комисията установи, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от разследваните производители износители, включват значителни количества от сходния продукт, продаден на дистрибутори, които впоследствие са го изнесли. Изчислението въз основа на наличните данни за производството от оказалите съдействие дружества и статистическите данни за вноса и износа на сходния продукт в Тайван потвърди, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от оказалите съдействие производители износители, са включвали около 50 % непреки експортни продажби, които не са били за вътрешно потребление.
(64)
Освен това Комисията установи, че на вътрешния пазар в Тайван е съществувала система на отстъпки. Един от включените в извадката производители износители обясни, че въпросната система е създадена с цел стимулиране на местните преработващи центрове (дистрибуторите), които впоследствие осъществяват износ на техните продукти от стомана. Тъй като цените на вътрешния пазар на двамата основни производители, включително отстъпките, са широко оповестявани на месечна основа на всички дистрибутори, дори при отсъствието на отстъпки, предоставени от други производители на техните клиенти, определянето на цените за стоки, предназначени за вътрешния пазар и съответно на тези за износ впоследствие, е било силно повлияно от системата за ценообразуване, която е съществувала в Тайван.
(65)
На фона на констатациите от проверките на място до трима от производителите износители бе отправено искане да прегледат отново продажбите, които са докладвали за вътрешния пазар в Тайван, и да изключат всички продажби, които не са били за вътрешно потребление. Те обаче само потвърждават, че не са били уведомени за крайното местоназначение на сходния продукт, който продават на клиентите си.
(66)
Както е обяснено в съображение 63 по-горе и с цел да се гарантира, че нормалната стойност се основава само на вътрешното потребление, Комисията приложи консервативен подход при временното изчисляване на дъмпинга, като използва докладваните продажби за крайни ползватели в Тайван. Комисията разгледа като краен ползвател всеки стопански субект, впоследствие преработвал сходния продукт в друг продукт, който вече не е сходният продукт. В продажбите на вътрешния пазар не са включени продажбите към дистрибутори и търговци, тъй като в хода на разследването Комисията установи, че единият от основните дистрибутори в Тайван, който е придобил голямо количество от сходния продукт - докладвано от неговите доставчици като продажби на вътрешния пазар, е изнесъл по-голямата част от закупените количества.
(67)
Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализиран от всеки разследван производител износител, е представителен.
(68)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза по отношение на разследваните производители износители, които имат представителни продажби на вътрешния пазар.
(69)
Комисията провери дали видовете на продукта, продавани от разследваните производители износители на вътрешния им пазар, са били представителни в сравнение с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти през разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(70)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(71)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(72)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период.
(73)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
(74)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че за някои видове на продукта част от продажбите на вътрешния пазар са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи. Съответно нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период, когато са изпълнени условията, определени в съображение 71 по-горе, или като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби, ако посочените условия не са изпълнени. Предвид липсата или недостатъчните продажби на някои видове на продукта или тъй като не са установени продажби при обичайни търговски условия, Комисията конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(75)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на следното към средните производствени разходи на сходния продукт на разследваните производители износители през разследвания период:
i)
среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи, направени от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период; както и
ii)
среднопретеглената печалба, реализирана от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период.
(76)
За един от разследваните производители износители производствените разходи са коригирани. Тъй като значително количество от суровините, използвани за производството на сходния продукт, са осигурявани също така от свързан доставчик, Комисията замени разходите за закупуването на тези суровини с производствените разходи за суровините на разследваните производители износители.
(77)
За същия производител износител Комисията установи също така, че корекцията за стойността на скрапа е отчетена двойно, тъй като обемът на суровините, преобразувани в крайните продукти, е отчетен без скрап. Поради това Комисията отхвърля приспадането на стойността на скрапа от производствените разходи за крайния продукт.
(78)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, са добавени средните разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които не са продавани изобщо на вътрешния пазар, или в случаите, когато не са установени продажби при обичайни търговски условия, са добавени среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
3.2.2. Експортна цена
(79)
Разследваните производители износители продават разглеждания продукт за износ пряко на независими клиенти в Съюза или чрез независими дистрибутори в Тайван. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(80)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на разследваните производители износители на базата на цена франко завода.
(81)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
(82)
Включените в извадката производители износители не са използвали обменните валутни курсове, които им бяха предоставени във въпросниците във връзка с антидъмпинговата процедура преди проверките на място. Поради това Комисията преизчисли договорните стойности, като използва курсовете, предоставени във въпросниците.
3.2.4. Дъмпингови маржове
(83)
За разследваните производители износители, включително двете свързани дружества, включени в извадката, и дружеството, на което е предоставено индивидуално разглеждане, Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(84)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 3
Дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (индивидуално разглеждане)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(86)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 10,9 %.
(87)
По отношение на всички други дружества в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие в КНР. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(88)
Равнището на съдействие в този случай бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж.
(89)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 4
дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
Всички други дружества
12,0
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(90)
Девет известни производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(91)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе определено на над 3 млн. тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като например информацията, предоставена от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Най-големият производител от Съюза нито оказа съдействие, нито се противопостави на жалбата. Шест производители на Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването. Както е посочено в съображение 8 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(92)
Заинтересованите страни заявиха, че един от включените в извадката производители от Съюза следва да бъде изключен от определението за промишленост на Съюза, тъй като е внесъл значителни количества от разглеждания продукт. Вносът на този производител от Съюза от засегнатите държави обаче съставлява по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт и по-малко от 2 % от техния обем на продажбите в Съюза. Въз основа на горепосоченото на този етап се поддържа твърдението, че въпросният производител от Съюза е част от промишлеността на Съюза.
(93)
Заинтересованите страни заявиха, че тъй като най-големият производител от Съюза не е включен в извадката, тя не е представителна. Както вече беше посочено, включените в извадката четирима производители от Съюза представляват около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт. Поради това Комисията стигна до заключението, че извадката е представителна. Във всеки случай въпросният най-голям производител не заяви интерес.
4.2. Потребление на Съюза
(94)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, за обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, данните от жалбата за другите производители от Съюза, както и статистическите данни на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза.
(95)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 5
Потребление в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Потребление на Съюза (в тонове)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Индекс
100
103
103
104
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата, Евростат.
(96)
През разглеждания период потреблението на Съюза нараства устойчиво с 4 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(97)
Комисията провери дали вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(98)
Дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от КНР и Тайван, е над нивото de minimis, определено в член 9, параграф 3 от основния регламент. Обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. През разследвания период пазарните дялове на Тайван и КНР са съответно 5,1 % и 4,3 %.
(99)
Условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Тайван и сходния продукт са били подобни. По-конкретно внесените продукти са се конкурирали взаимно, както и със сходния продукт, произведен в Съюза, тъй като всички продукти отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и следователно са взаимозаменяеми. Също така те са продавани посредством едни и същи канали за продажба и на сходни категории клиенти.
(100)
Тайванската асоциация на производителите на желязо и стомана (TSIIA) заяви, че Комисията не следва да оценява кумулативно въздействието на дъмпинговия внос от КНР и Тайван. Тя твърдеше, че въпреки че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани може да се считат за сходни по смисъла на основния регламент, продажбите на Тайван на пазара на Съюза нямат едни и същи условия на конкуренция като тези на китайския внос. Те се различават главно по отношение на марките и качеството, като тайванските продукти са с по-високо качество.
(101)
Твърдението по отношение на различните марки се отнася само за специалните продукти, чийто дял от вноса е по-малко от 1 %. Освен това всички продукти (на ЕС, Китай и Тайван) отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и не бяха изтъкнати аргументи за количественото определяне на разликите във физическите свойства на сходния продукт, произведен в Съюза, и вносния продукт, поради което това твърдение е необосновано. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Следователно всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени и вносът от КНР и Тайван бе разгледан кумулативно за целите на определянето на вредата.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
(103)
Комисията определи обема на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.
(104)
Вносът в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 6
Обем на вноса и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от КНР (в тонове)
56 477
95 876
87 759
143 420
Индекс
100
170
155
254
Пазарен дял (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Индекс
100
165
151
243
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
127 664
173 968
132 392
169 097
Индекс
100
136
104
132
Пазарен дял (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Индекс
100
133
101
127
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
184 140
269 845
220 151
312 517
Индекс
100
147
120
170
Пазарен дял (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Индекс
100
143
116
163
Източник: Евростат.
(105)
Между 2010 г. и разследвания период кумулираният внос от засегнатите държави се увеличава със 70 % от 184 140 тона на 312 517 тона. През разглеждания период вносът бележи трайно нарастване, с изключение на 2012 г., когато обемите на вноса са били по-високи, отколкото през 2010 г., но под равнището през 2011 г.
(106)
Кумулативният пазарен дял нараства с 63 % - от 5,8 на 9,5 % през разглеждания период. Подобно на обема на вноса пазарният дял бележи трайно нарастване през разглеждания период, с изключение на 2012 г.
4.3.3. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
(107)
Комисията определи цените на вноса въз основа на стойността и обема на вноса от статистическите данни на Евростат. Подбиването на цените на вноса бе установено въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, включените в извадката производители износители и производителя износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане, както е посочено в съображение 17 по-горе.
(108)
Среднопретеглената цена на вноса в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 7
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
КНР (евро/тон)
2 175
2 280
2 253
2 008
Индекс
100
105
104
92
Тайван (евро/тон)
2 268
2 414
2 143
1 897
Индекс
100
106
94
84
Засегнати държави (евро/тон)
2 239
2 366
2 187
1 948
Индекс
100
106
98
87
Източник: Евростат.
(109)
Цените на вноса от КНР и Тайван първоначално са се увеличили с 6 процентни пункта между 2010 и 2011 г. Впоследствие те са намалели с 19 процентни пункта, което води до общ спад от 13 %. При цените на вноса от КНР и Тайван се наблюдава сходна тенденция, с изключение на 2012 г., когато все още има сравнително високи цени на вноса от КНР, но при вноса от Тайван цените вече са сравнително ниски. И за двете държави цените са намалели още повече между 2012 г. и разследвания период.
(110)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
i)
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; както и
ii)
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от разследваните китайски и тайвански производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходи след вноса.
(111)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички отстъпки, комисиони и разходи за доставка. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 9,6 и 11,3 % от вноса от засегнатите държави на пазара на Съюза.
(112)
Разследването показа, че почти винаги производителите износители продават на независими дистрибутори или на стоманопреработващи центрове, докато промишлеността на Съюза продава на дистрибутори, стоманопреработващи центрове и крайни потребители. Разследването обаче не показа, че тази разлика в равнището на търговията е оказала въздействие върху цените. Напротив, независими дистрибутори и стоманопреработващи центрове заявиха, че не са получили по-благоприятни условия на продажба от страна на производителите на Съюза в сравнение с ползвателите.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(114)
Както беше посочено в съображение 8 по-горе, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка. В нея бяха включени четирима производители.
(115)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасяха до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(116)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на дъмпинговия марж.
(117)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(118)
Заинтересованите страни заявиха, че за оценката на вредата следва да се използват последователно данните на включените в извадката производители от Съюза, вместо показателите да се разделят на макроикономически и микроикономически. Те заявиха, че отделният анализ на макроикономическите и микроикономическите показатели е предмет на манипулация от жалбоподателя, тъй като жалбоподателят би могъл да насочи събирането на данни на макроикономическо равнище, понеже решението, дали специфичен показател е макроикономически или микроикономически, се основава на наличието на информация.
(119)
Комисията определи и анализира макроикономическите показатели, както са констатирани на равнището на Съюза, а не само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Смята се, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието през разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността.
(120)
Предоставените от жалбоподателя данни за оценката на макроикономическите показатели бяха счетени за точни и надеждни. Валидността на данните бе сверена с информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. Единствено за целите на аргументацията, анализ на вредата, при който последователно се използват само данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, би показал макроикономическите показатели в по-отрицателна светлина. Нямаше основания да се определи, че жалбоподателят умишлено е скрил информация с цел да се манипулира анализът на вредата. Поради това няма причина да не се вземе предвид предоставената от жалбоподателя информация по отношение на макроикономическите показатели. Следователно не може да се приеме твърдението, че анализът на всички показатели за вредата следва да бъде ограничен единствено до информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет (на равнище студено валцуване) и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Индекс
100
99
101
95
Производствен капацитет (в тонове)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Индекс
100
102
103
104
Използване на капацитета (%)
77
74
75
70
Индекс
100
97
98
92
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(122)
Между 2010 и 2012 г. обемът на производството се е задържал на стабилни нива. Между 2012 г. и разследвания период обемът на производството е намалял значително с 6 процентни пункта, което води до общ спад от 5 % независимо от стабилното търсене.
(123)
В същото време през разглеждания период производственият капацитет се е увеличил умерено с 4 %. Лекото увеличение на производствения капацитет може да се обясни с по-доброто използване на съоръженията благодарение на програми за ефективност, предприети от промишлеността на Съюза.
(124)
В резултат на това използването на капацитета e намаляло с 8 % през разглеждания период. Известно е, че използване на капацитета в размер на 100 % не е постижимо и устойчиво в дългосрочен план в сектора на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани. През разглеждания период обаче използването на капацитета, постигнато от промишлеността на Съюза, се счита за далеч по-ниско от използването на капацитета от повече от 90 %, което се счита за постижимо при устойчиво, дългосрочно равнище на производството. Освен това, тъй като разликата в производствения капацитет и устойчивото, дългосрочно равнище на производството е незначителна, това не е можело да има отражение върху низходящата тенденция, наблюдавана при промишлеността на Съюза.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Индекс
100
100
103
100
Пазарен дял (%)
84
81
84
80
Индекс
100
97
100
95
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(126)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е стабилен, с малко по-високи обеми на продажбите през 2012 г.
(127)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, както е посочено в съображение 96 по-горе, сравнително стабилните обеми на продажбите водят до намаление от 5 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Подобно на обема на продажбите 2012 г. показва по-положителна картина.
4.4.2.3. Растеж
(128)
Както е описано по-горе, през разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен на разрастващия се пазар. В същото време вносът от засегнатите държави нараства значително. В резултат на това растежът на пазара от около 140 000 тона през разглеждания период почти изцяло е бил от полза за вноса от засегнатите държави, които през същия период са увеличили своите обеми с около 128 000 тона. Поради това промишлеността на Съюза не е могла изобщо да се възползва от растежа на пазара.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(129)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой наети лица
13 223
12 978
12 471
11 820
Индекс
100
98
94
89
Производителност (тон/наето лице)
242
235
258
257
Индекс
100
97
107
106
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(130)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 2 процентни пункта през 2011 г., с още 4 процентни пункта през 2012 г. и с други 5 процентни пункта през разследвания период, което ясно показва низходяща тенденция. Това може да се дължи на прилагането на различни планове за ефективност на производителите от Съюза и на намалението на обема на производството.
(131)
Промишлеността на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани по принцип се счита за капиталоемък отрасъл. Въпреки това степента на заетост, осигурена от промишлеността на Съюза, е достатъчна. Също така разходите за труд са вторият по значение разходен фактор след суровините и средно съставляват около 10 - 15 % от общите разходи. Следователно заетостта е уместен показател за вредата за тази промишленост.
(132)
През 2011 г. производителността на промишлеността на Съюза леко се е понижила с 3 процентни пункта, след което през 2012 г. се е увеличила с 10 процентни пункта, а през разследвания период се е понижила отново с 1 процентен пункт. Като цяло през разглеждания период тя е нараснала с 6 процентни пункта от 242 тона/наето лице на 257 тона/наето лице независимо от намаляващия брой на наетите лица, което показва по-високата ефективност.
4.4.2.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(133)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатите държави.
(134)
Това е второто антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт. Вносът на същия продукт с произход от КНР, Южна Корея и Тайван вече е бил предмет на разследване през 2008 - 2009 г. (6). Макар че това разследване не е довело до налагане на антидъмпингови мерки, при разследването беше установено временно, че по това време вече е имало дъмпинг (7).
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(135)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средна единична продажна цена в Съюза (евро/тон)
2 428
2 572
2 358
2 159
Индекс
100
106
97
89
Производствени разходи за единица продукция (евро/тон)
2 247
2 345
2 149
1 939
Индекс
100
104
96
86
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(136)
През разглеждания период продажните цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се понижили с 11 %. При все че цените са се увеличили с 6 % през 2011 г., впоследствие те са паднали със 17 процентни пункта до края на разглеждания период.
(137)
Производствените разходи за единица продукция за общото производство на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани (включително евентуално изнасяните стоки) са се понижили с 14 % през разглеждания период. Продажните цени и производствените разходи за единица продукция обаче не са пряко сравними, понеже има определена разлика във времето между производството и продажбата. Предвид факта, че средното равнище на запасите на промишлеността на Съюза представлява около 15 % от оборота, времевият интервал между производството и продажбата е средно 2 месеца.
(138)
Най-общо производствените разходи, както и продажните цени зависят от развитието на цените на суровините, предимно хром и никел. Действително цените, начислявани от промишлеността на Съюза, следват т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“. В рамките на този механизъм цените се състоят от фиксирана „базова цена“ и „надбавка за легиращи елементи“, които се променят в зависимост от химическия състав на марката на стоманата и котировките на сплавите на Лондонската метална борса (ЛМБ). Ето защо цените са свързани с марката на стоманата и със съответните разходи за суровини.
(139)
Заинтересованите страни посочиха, че тенденциите при продажните цени на промишлеността на Съюза следва да се анализират, като се изключи „надбавката за легиращи елементи“. Тъй като промишлеността на Съюза не влияе върху цената на никела, заинтересованите страни твърдят, че Комисията следва да разгледа само „базовата цена“.
(140)
Действително общата цена се състои от базовата цена и надбавката за легиращи елементи и клиентите обикновено са наясно с това разделение. Разследването обаче показа, че през разследвания период тези два ценови елемента обикновено не са били декларирани отделно във фактурата. В такива случаи те обикновено също не са посочени отделно в търговските документи, предхождащи фактурата, като например поръчката или потвърждението ѝ.
(141)
Поради това развитието на базовата цена беше анализирано въз основа на публично достъпна информация, представена от заинтересованите страни. Тази информация показва подробна разбивка на общата цена, начислена за продукти от стомана марка 304 (8) в Германия (9) в базовата цена и надбавката за легиращи елементи. Макар че надбавката за легиращи елементи е варирала в зависимост от развитието на разходите за суровините, през разглеждания период базовата цена непрекъснато е намалявала - с около 20 % от около 1 200 евро/тон през 2010 г. до около 1 000 евро/тон през разследвания период. Макар че размерът на намалението може да не е непременно представителен за всички продукти и за всички производители от Съюза, той е в подкрепа на заключението, че не само равнището на надбавката за легиращи елементи, но и равнището на базовата цена са следвали низходяща тенденция.
4.4.3.2. Разходи за труд
(142)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд на служител (в евро)
57 071
58 068
59 684
61 826
Индекс
100
102
105
108
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(143)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличавали през разглеждания период и като цяло са нараснали с 8 % между 2010 г. и разследвания период.
4.4.3.3. Запаси
(144)
През разглеждания период равнищата на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
242 166
238 818
208 021
225 418
Индекс
100
99
86
93
Складови наличности в края на периода като процент от производството
15 %
16 %
14 %
15 %
Индекс
100
103
90
99
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(145)
Обемът на складовите наличности е останал доста стабилен между 2010 и 2011 г., след което се е понижил с 13 процентни пункта през 2012 г. и леко се е увеличил със 7 процентни пункта през разследвания период. Като цяло през разглеждания период той е намалял със 7 %. Тъй като по-голяма част от производството се извършва по поръчка, стоковите наличности не са значим показател за тази промишленост.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Индекс
- 100
- 214
- 330
- 253
Паричен поток (в милиони евро)
- 199
107
- 10
- 39
Индекс
- 100
54
- 5
- 20
Инвестиции (в милиони евро)
1 504
1 375
1 279
1 244
Индекс
100
91
85
83
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Индекс
- 100
- 246
- 370
- 269
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на включените в извадката производители е била отрицателна през разглеждания период - тя е намаляла с 1,5 процентни пункта между 2010 и 2012 г., леко се е възстановила през разследвания период с 0,5 процентни пункта, достигайки - 1,6 %. Както е обяснено в съображение 141 по-горе, отрицателната рентабилност се дължи най-вече на непрекъснато намаляващата базова цена, а не на колебанията на цените на суровините, като например никел.
(148)
Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През три от четирите разглеждани години паричният поток е бил отрицателен - той се е подобрил през 2011 г., но след това отново е започнал да намалява. Временното подобрение през 2011 г. се дължи до голяма степен на значителното намаление на складовите наличности на полуготови продукти.
(149)
При инвестициите се наблюдава низходяща тенденция - през 2011 г. те са намалели с 9 %, през 2012 г. с още 6 % и с други 2 % през разследвания период. Като цяло паричните потоци са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е била отрицателна през четирите разглеждани години. През 2011 г. тя се е понижила със 146 %, през 2012 г. - с още 124 %, достигайки - 3,1 % през разследвания период.
(151)
Способността за привличане на капитал на четиримата включени в извадката производители е повлияна отрицателно, тъй като заради отрицателните данни за рентабилността те не са били в състояние да получат финансиране от банки. Производителите е трябвало трябва да използват средствата, предоставяни от други дружества от групата.
4.4.4. Заключение относно вредата
(152)
През разглеждания период повечето от показателите за вредата на промишлеността на Съюза са отбелязали негативна тенденция. Обемът на производството е намалял с 5 %, което води до намаление на използването на капацитета от 8 %. Стабилните обеми на продажбите на разрастващия се пазар са довели до намаление на пазарния дял от 5 %. Заетостта е намаляла с 11 %, а разходите за труд са се увеличили с 8 %. Инвестициите са намалели със 17 %, а възвръщаемостта на инвестициите е останала отрицателна през разглеждания период и показва влошаваща се тенденция.
(153)
Единствените фактори за вредата, които ясно показват леко положителна тенденция, са производственият капацитет и производителността. Във всеки случай това нарастване на производствения капацитет е в синхрон с нарастването на потреблението през разглеждания период. Нарастването на производителността се дължи на намаляването на броя на наетите лица.
(154)
При някои фактори за вредата, като пазарен дял, продажни цени, производствени разходи, временно се наблюдава по-положително развитие през 2011 или 2012 г. в сравнение с предходната година, след което те отново са се понижили. Рентабилността е останала отрицателна през четирите години, а паричният поток - през три от тях.
(155)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна на този етап до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Това са: вносът от трети държави, износът на промишлеността на Съюза, разходите за енергия, свръхкапацитетът и конкуренцията в рамките на Съюза.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(157)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 4 %, като в същото време обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил със 70 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза показва низходяща тенденция. Установено е, че има връзка между това, че вносът е увеличил пазарния си дял, а промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял. Нарастването на пазарния дял на вноса се забавя през 2012 г. и отново се засилва през разследвания период, докато спадът на пазара на промишлеността на Съюза също така се забавя през 2012 г. и намалява отново през разследвания период. Поради това е ясно, че загубеният пазарен дял на промишлеността на Съюза има връзка с нарастването на дъмпинговия внос.
(158)
През разглеждания период цените на вноса от засегнатите държави са намалели с 13 %. През същия период цените на промишлеността на Съюза са намалели с 11 %. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %, като по този начин е упражнявал ценови натиск върху промишлеността на Съюза. Цените на увеличаващия се дъмпингов внос от засегнатите държави не са позволили на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да стане печеливша.
(159)
Заинтересованите страни заявиха, че внасяните продукти от засегнатите държави не са се конкурирали с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза. Твърди се, че вносът от засегнатите държави касае предимно тънки продукти с дебелина от под 2 mm и че продуктите с по-голяма дебелина са доставяни главно от промишлеността на Съюза. Това твърдение не е потвърдено от фактите, установени от разследването. В действителност производителите износители и промишлеността на Съюза продават продукти с дебелина, превишаваща 2 mm, както и тънки продукти с по-малка дебелина. Също така съотношението на дебелите спрямо тънките продукти от средно около 30 - 35 % е подобно за промишлеността на Съюза и за включените в извадката производители износители от засегнатите държави.
(160)
Заинтересованите страни заявиха, че няма връзка между обема и цените на вноса от КНР, от една страна, и рентабилността на промишлеността на Съюза, от друга. По-конкретно те се позоваха на спада на вноса и на стабилните цени от КНР през периода 2011 - 2012 г., за които се твърди, че не може да са били причина за намалението на средните цени на пазара на Съюза. В същото време загубите на промишлеността на Съюза са се увеличили, а обемът на продажбите е бил сравнително стабилен.
(161)
Този анализ обаче е съсредоточен избирателно само върху две отделни години, а не върху целия разглеждан период. При анализа на целия период става ясно, че голямото увеличение на дъмпинговия внос е довело не само до влошаване на рентабилността, но и до загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза, както и спад в производството, използването на капацитета, заетостта, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите. При все че през 2012 г. е имало отклонения от общата тенденция, резултатите са останали отрицателни. Целта на оценката на показателите за вредата в рамките на по-дълъг период от четири години е именно да се избегне извеждането на заключения въз основа на изолирани събития, ако има такива. Във всеки случай въздействието на дъмпинговия внос и от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това не е обосновано да се оценява самостоятелното въздействие на дъмпинговия внос само от КНР.
(162)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарният дял, който промишлеността на Съюза е загубила за сметка на вноса от Тайван, е бил незначителен. Според предоставената в жалбата информация през разследвания период тайванският внос е имал пазарен дял от 4,98 % и той се е увеличил с 1,09 % между 2010 г. и разследвания период. Заинтересованите страни заявиха, че поради това е било невъзможно тайванският износ да е причинил вредата, която жалбоподателите твърдят, че са претърпели.
(163)
Според констатациите на разследването пазарният дял на вноса от Тайван се е увеличил като цяло през разглеждания период и е достигнал 5,1 % през разследвания период. Освен това разследването ясно установи, че този дъмпингов внос значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Ето защо, обратно на твърдението на заинтересованата страна, дъмпинговият внос от Тайван е упражнявал ценови натиск и заедно с дъмпинговия внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза, както бе посочено по-горе. Припомня се, че въздействието на дъмпинговия внос от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това въздействието на дъмпинговия внос само от Тайван не беше оценено самостоятелно.
(164)
Заинтересованите страни заявиха, че количеството на тайванския внос е било завишено, тъй като за него се твърди, че включва значителни количества студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР или Корея, които са били неправомерно декларирани с произход от Тайван. Това твърдение обаче не бе подкрепено с доказателства.
(165)
Оказалите съдействие тайвански дружества (производители и други оказващи съдействие страни) обаче са докладвали за износ, съставляващ по-голямата част от общия обем на тайванския внос. Поради това продуктите, за които се твърди, че са погрешно декларирани като не от Тайван, биха могли да имат много ограничено въздействие, ако има такива.
(166)
Заинтересованите страни заявиха, че цените на китайските и тайванските производители износители, подобно на тези на промишлеността на Съюза, са следвали цената на никела. Макар действително да може да се окаже, че във времето развитието на цените на производителите износители е следвало развитието на цените на суровините, това не отговаря на въпроса за цената на никела в абсолютно изражение. В това отношение разследването установи, че китайските и тайванските цени са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %. Ако е валидно твърдението, че китайските и тайванските цени, както и цените на промишлеността на Съюза, са следвали сходна тенденция през разглеждания период, това само би довело до заключението, че през целия разглеждан период износът от Китай и Тайван е подбивал цените на промишлеността на Съюза с подобен марж.
(167)
Заинтересованите страни заявиха, че твърдението за увеличение на инвестициите не показва, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това твърдение обаче не бе потвърдено от разследването. В действителност инвестициите непрекъснато са намалявали, а общо намалението е възлязло на 17 % през разглеждания период, както е посочено в съображение 149 по-горе.
(168)
Комисията стигна на този етап до заключението, че увеличеният дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(169)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 15
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
Обем (в тонове)
17 568
29 437
33 763
61 855
Индекс
100
168
192
352
Пазарен дял (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Средна цена (EUR/тон)
1 912
2 421
2 218
2 098
Индекс
100
127
116
110
Южна Корея
Обем (в тонове)
72 256
70 297
62 047
92 189
Индекс
100
97
86
128
Пазарен дял (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Средна цена(EUR/тон)
1 932
2 112
1 891
1 839
Индекс
100
109
98
95
Южна Африка
Обем (в тонове)
66 142
51 788
50 718
51 907
Индекс
100
78
77
78
Пазарен дял (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Средна цена (EUR/тон)
2 302
2 355
2 102
1 943
Индекс
100
102
91
84
САЩ
Обем (в тонове)
94 923
82 387
82 624
90 947
Индекс
100
87
87
96
Пазарен дял (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Средна цена (EUR/тон)
2 695
2 943
2 646
2 304
Индекс
100
109
98
85
Други трети държави
Обем (в тонове)
85 674
109 406
74 897
59 204
Индекс
100
128
87
69
Пазарен дял (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Средна цена (EUR/тон)
2 450
2 659
2 715
2 669
Индекс
100
109
111
109
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем (в тонове)
336 564
343 313
304 049
356 102
Индекс
100
102
90
106
Пазарен дял (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Средна цена (EUR/тон)
2 351
2 549
2 371
2 156
Индекс
100
108
101
92
Източник: Евростат.
(170)
През разследвания период третите държави с най-голям обем на вноса са били Индия, Южна Корея, Южна Африка и САЩ с пазарен дял, вариращ между 1,6 и 2,8 %. Пазарният дял на всички други трети държави е бил 10,8 %.
(171)
През по-голямата част от разглеждания период вносът от Индия е бил незначителен - 1 % или по-малко. Той е превишил прага от 1 % само веднъж - през разследвания период, когато вносът от Индия е имал пазарен дял от 1,9 %.
(172)
През разглеждания период пазарният дял на Южна Корея е бил сравнително стабилен, като през периода 2010 - 2012 г. намалява от 2,3 % на 1,9 %, след което накрая през разследвания период се увеличава до едва 2,8 %.
(173)
През разглеждания период вносът от Южна Африка и САЩ показва тенденция на спад. Пазарният дял на вноса от Южна Африка е намалял от 2,1 на 1,6 %, а този на вноса от САЩ - съответно от 3,0 на 2,8 %.
(174)
Що се отнася до цените по данни на Евростат, може да се отбележи, че само цената на вноса от Южна Корея е била по-ниска от цената на вноса от КНР и Тайван, докато вносът от Южна Африка е бил на подобни цени, а вносът от Индия и САЩ - на по-високи цени. Все пак следва да се отбележи, че разглежданият/сходният продукт се състои от различни марки стомана, което води до значителни ценови разлики, които не са могли да бъдат взети предвид в средните цени от Евростат.
(175)
Заинтересованите страни се позоваха на вноса от други трети страни, включително САЩ, Южна Корея, Индия и Южна Африка. Те заявиха, че този внос трябва да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, и тъй като има значителен внос от други трети държави, които не са предмет на разследването на Комисията, вносът от КНР и Тайван следва да не се счита за отговорен за вредата, причинена от внос от други държави.
(176)
Както е описано по-горе, през разследвания период, наред с другите държави, от които произлиза вносът в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, Тайван и КНР са с най-голям пазарен дял (съответно 5,1 % и 4,3 %). Вносът на никоя друга държава не е надхвърлил пазарен дял от 3 % през разглеждания период. Също така докато пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 3,7 процентни пункта през разглеждания период, като цяло пазарният дял на вноса от трети държави, различни от засегнатите държави, се е запазил стабилен, като през разглеждания период е нараснал с едва 0,2 процентни пункта.
(177)
Предвид стабилната тенденция на обема на вноса Комисията стигна до временното заключение, че вносът от други трети държави не е допринесъл в значителна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(178)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е променял, както следва:
Таблица 16
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
185 377
188 431
182 370
178 010
Индекс
100
102
98
96
Средна цена (евро/тон)
2 148
2 353
2 082
1 915
Индекс
100
110
97
89
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(179)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза намалява след еднократно увеличение през 2011 г. както по отношение на обема, така и на продажните цени. Като цяло обемът на износа на включените в извадката производители е представлявал около 12 % от общото им производство. Въпреки че свитият внос може да е допринесъл за спада в производството, като се има предвид ниският обем на износа спрямо продажбите в Съюза, приносът на износа за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, би бил много ограничен.
5.2.3. Разходи за енергия, свръхкапацитет
(180)
Заинтересованите страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високите разходи за енергия, за които се твърди, че са с 20 % по-високи, отколкото в КНР. Енергията обаче е само незначителен разходен фактор за производството на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, като обикновено съставлява по-малко от 10 % от общия размер на разходите. Като се остави настрана въпросът, дали разходите за енергия отразяват или не пазарните стойности в КНР, разликата в цената за енергия не може да е нанесла вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
Заинтересованите страни заявиха, че противно на предоставената в жалбата информация промишлеността на Съюза е понесла значителен свръхкапацитет. Комисията отбеляза, че използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло от 77 % през 2010 г. до 70 % през разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза и потреблението на пазара на Съюза обаче са се развили успоредно - увеличават се с по 4 % през разглеждания период. Следователно загубата на използване на капацитет се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да се възползва от разрастващия се пазар, тъй като този растеж е бил поет от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Поради това твърдението за сръхкапацитет е по-скоро резултат от дъмпинговия внос, отколкото причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(182)
Комисията стигна до заключението, че разходите за енергия, както и твърдяният свръхкапацитет на промишлеността на Съюза не може да са били причина за вредата, понесена от нея.
5.3. Опасения във връзка с конкуренцията
(183)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от КНР е нараснал в отговор на концентрацията на капацитет в Съюза до малък брой доставчици, когато ползвателите в Съюза са имали ограничен брой доставчици от Съюза. През последните десет години обаче на пазара на Съюза винаги е имало четирима средни и няколко по-малки доставчици. Макар че при някои от тези дружества има промяна на собствеността през този период, броят на доставчиците е останал стабилен. Следователно увеличението на дъмпинговия китайски внос не може да е било причинено от намаление на броя на доставчиците в Съюза.
(184)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарът на Съюза е бил силно концентриран и вносът от засегнатите държави не може да е нанесъл вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те заявиха, че обемът на вноса от Азия не е бил достатъчен, за да ограничи конкуренцията и не може да е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени. В това отношение същите страни се позоваха на решението относно сливане на Комисията, прието за одобряване на сливането (при спазване на поетите задължения) между Outokumpu и Inoxum (10) през ноември 2012 г. („решението относно сливането на Outokumpu“).
(185)
Анализът при процедура по сливане и при антидъмпингово разследване обаче се отнася до различни правни рамки, които имат различни цели. При процедура по сливане се анализира дали предложеното сливане би породило опасения за конкуренцията, докато при антидъмпингово разследване се анализира дали промишлеността на Съюза е изложена на вредоносен дъмпинг.
(186)
Във всеки случай в решението относно сливането на Outokumpu беше проучено дали придобиването на Inoxum от страна на Outokumpu би довело до участник с господстващо положение на пазара на Съюза. Комбинираният субект между Outokumpu и Inoxum би имал общ пазарен дял от над 50 % и това би намалило броя на основните производители от четири на три. Това решение за сливане задължи Outokumpu да продаде част от Inoxum, включително производственото предприятие Acciai Speciali Terni (AST). Целта на тази продажба е била именно да защити конкуренцията на пазара на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в Съюза и планираният слят субект (Outokumpu и всички активи на Inoxum, включително AST) с пазарен дял от над 50 % от пазара на Съюза въобще не е бил реализиран. Вместо това все още има четирима средни и няколко по-малки участници, конкуриращи се помежду си, като никой от тях не разполага с пазарната мощ, която щеше да има предложеният слят субект, предмет на анализа в делото по сливане.
(187)
Заинтересованите страни също така се позоваха на посочения в решението относно сливането на Outokumpu факт, че производителите от Съюза не са били ограничени от вноса от Азия през периодите, когато поради колебания в цените на никела, обменните курсове и ниските цени на никела на ЛМБ вносът от Азия е бил по-малко конкурентоспособен. В решението относно сливането на Outokumpu беше отбелязано, че „дори ако натискът, упражняван от вноса, не е силен понастоящем, има вероятност той да се увеличи в бъдеще“ (11), което след това доведе до оценка на вероятното развитие на пазара. Настоящото разследване показа следното: през разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е достигнал пазарен дял от 9,5 % и се е увеличил със 70 % в сравнение с 2010 г. Също така беше установено, че този дъмпингов внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(188)
Освен това фактът, че търсенето на пазара на Съюза е сравнително стабилно дори при значителни колебания на цените, не означава, че купувачите не са чувствителни към цените. Макар че по-ниските цени, предлагани от износителите, не водят до увеличено потребление на пазара на Съюза, разследването ясно показа, че купувачите са готови да купуват все по-големи количества от вноса на ниски цени. Тъй като въпросният внос на ниски цени не създава допълнително търсене, тези продажби са за сметка на продажбите на останалите участници на пазара, главно за сметка на промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди, че промишлеността на Съюза продава по-широка продуктова гама от тази на оказалите съдействие производители износители. През разследвания период обаче около 75 % от продажбите на промишлеността на Съюза са свързани с четирите най-разпространени марки стомана (304, 304L, 316L и 430). Износителите от засегнатите държави продават всички посочени марки при голям избор по отношение на широчината, дебелината и покритието. Също така продуктите извън обхвата на въпросните марки са в пряка конкуренция, тъй като те също са били продавани от износителите от засегнатите държави.
(190)
Нито една от заинтересованите страни не повдигна въпроси относно качеството на продукта в настоящото разследване. В решението относно сливането на Outokumpu е установено, че при все че качеството на продукцията на производители извън ЕС може средно да се счита за сравнимо с това на европейските производители (12), в него се определя също така, че клиентите със специфични изисквания не могат да закупуват в Азия (13). Както е описано по-горе обаче, по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са стоки, при които качеството е сравнимо.
(191)
Други въпроси, които възпрепятстват някои клиенти да закупуват внасяните студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, са свързани с по-дългите технологични срокове предвид по-дългия превоз от засегнатите държави и по-малко благоприятните условия на плащане, предлагани от производителите в засегнатите държави. Тези въпроси са от значение главно за клиенти, които купуват директно от предприятието, което касае едва около една трета от пазара на Съюза.
(192)
В същото време по-голямата част от продажбите са осъществени чрез стоманопреработващи центрове, което касае около две трети от пазара на Съюза. Действително почти всички продажби от засегнатите държави са осъществени чрез независими преработващи центрове, които също купуват от промишлеността на Съюза. В този случай от значение за ползвателя е срокът за плащане, предлаган от дистрибутора. Тъй като тези продажби обикновено се осъществяват от запаси от дистрибутора, съответният технологичен срок включва и времето, необходимо за изпращането на стоките от дистрибутора на ползвателя. Поради това тези въпроси не са от значение за по-голямата част от продажбите.
(193)
Следователно по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са пряко засегнати от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(194)
Поради това Комисията стигна до заключението, че условията за конкуренция в Съюза не са могли да предотвратят дъмпинговият внос от засегнатите държави да нанася вреда на промишлеността на Съюза.
5.4. Въздействие на цените на суровините
(195)
Заинтересованите страни заявиха, че решението дали да закупят разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, или сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, се определя от развитието на цените на суровините, по-специално на никела. Това е така, тъй като износителите начисляват единна цена, а промишлеността на Съюза начислява базова цена плюс надбавка за легиращи елементи.
(196)
Поради това за вносителите се твърди, че е по-изгодно да купуват от засегнатите държави, когато цените на суровините нарастват (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще бъде коригирани в посока нагоре, докато цените на износителите ще останат непроменени). От друга страна, ако цените на суровините намаляват, за вносителите се твърди, че е изгодно в по-малка степен да купуват от засегнатите държави (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще намалеят, докато цените на износителите ще останат непроменени).
(197)
В решението относно сливането на Outokumpu беше анализирано как ще се отрази очакваното развитие на цената на никела на решенията за закупуване на вносителите (14). В настоящото разследване беше анализирано дали развитието на вноса действително е следвало развитието на цените на никела и модела, описано по-горе. През разследвания период цените на никела (15) са спаднали с 31 %, а именно от 16 453 евро/тон през 2010 г. на 11 327 евро/тон. Според твърдението на заинтересованите страни, описано в съображение 196 по-горе, това намаление на цените на никела е трябвало да доведе до намаление на вноса от засегнатите държави. Разследването обаче показа, че въпреки значителното намаление на цените на никела износът от засегнатите държави се е увеличил със 70 % през същия период, както е описано в съображение 104 по-горе.
(198)
Развитието на цените на суровините може да е оказало известно въздействие върху развитието на обема на вноса, но други фактори като ниското ниво на цените на производителите износители явно са компенсирали това въздействие. Поради това се счита, че през разглеждания период развитието на цените на никела не е оказало трайно въздействие върху цялостната тенденция на нарастване на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
5.5. Промени в моделите на потребление
(199)
В решението относно сливането на Outokumpu бе установено, че цената на никела в абсолютно изражение, както и нестабилността на цените на никела вероятно ще намалят привлекателността на неръждаемата стомана като материал и ще стимулират търсенето на неръждаема стомана без съдържание на никел (16).
(200)
По отношение на привлекателността на неръждаемата стомана като материал се твърдеше също, че редица тенденции могат да имат евентуално влияние по посока на заместване към/от неръждаема стомана, включително необходимостта от използване на по-леки материали, например в автомобилите (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; преминаване от стомана към композитни материали), по-кратки жизнени цикли на продуктите в потребителските стоки (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; използване на по-евтини материали), по-голяма необходимост от пречистване на водите и производство на „зелена“ енергия (положително въздействие върху неръждаемата стомана; трудна замяна в много приложения) и развитието на цените на евентуално конкуриращите се материали (желязна руда, алуминий, мед) (17).
(201)
В това отношение настоящото разследване потвърди констатациите в решението относно сливането на Outokumpu (18), че търсенето на неръждаема стомана като цяло и на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в частност не е особено гъвкаво. Растежът на потреблението е съсредоточен в периода 2010 - 2011 г., когато цените са се увеличили. През периода на понижение на цените от 2011 г. до разследвания период потреблението е останало стабилно и се е увеличило само с 1 %. Следователно заместването към/от неръждаема стомана, включително горепосочените фактори, не са имали измеримо въздействие върху общото потребление на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани.
(202)
Що се отнася до пренасочването на търсенето към марки неръждаема стомана без съдържание на никел, какъвто е и сходният продукт, подробният анализ на сделките по продажбите, докладвани от включените в извадката производители от Съюза, потвърждават констатациите в решението относно сливането на Outokumpu.
(203)
Както е посочено в съображение 138 по-горе обаче, цените, начислявани от промишлеността на Съюза, са пряко свързани с марката стомана и съответните разходи за суровини. Поради това пренасочването на търсенето от една марка стомана към друга има неутрално въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза.
(204)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че промяната в моделите на потребление не е оказала отрицателно влияние върху резултатите на промишлеността на Съюза.
5.6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(205)
Дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал както в абсолютно, така и в относително изражение спрямо потреблението в Съюза по времето, когато повечето от факторите на вредата на промишлеността на Съюза (производството, използването на капацитета, пазарният дял, заетостта, продажните цени, разходите за труд, рентабилността, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите) са се влошили. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(206)
Други фактори, като разходите за енергия, капацитета и условията на конкуренция на пазара на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Фактори, като например вноса от други трети страни и износа на промишлеността на Съюза, може да са допринесли за вредата, но в много ограничена степен.
(207)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави и че другите фактори, разгледани поотделно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се състои главно от нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза и намаляването на производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял.
(208)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въздействието на другия внос, на износа на промишлеността на Съюза, на разходите за енергия, на капацитета, както и на конкурентните условия върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на неговото финансово състояние, производство и пазарен дял, е било много малко или никакво.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(209)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(210)
По-голямата част от промишлеността на Съюза подкрепя налагането на мерки. Най-големият производител от Съюза не оказа съдействие при разследването, но не се противопостави на жалбата. Шестима производители от Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването и подкрепиха жалбата.
(211)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Всички финансови показатели (рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите) са били предимно отрицателни през разглеждания период. Други показатели, като производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период. Промишлеността на Съюза е успяла само да поддържа ниски обеми на продажбите в периода след кризата и не е могла да се възползва от растежа на пазара.
(212)
При липса на мерки дъмпинговият внос от засегнатите държави ще продължи да принуждава промишлеността на Съюза да продава на загуба. Това натрупване на допълнителни загуби ще доведе до по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това налагането на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и дистрибутори
(213)
Вносителите и дистрибуторите (включително стоманопреработващите центрове) са били много активни в настоящото разследване. Тридесет и един вносители и дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха възражение срещу налагането на мерки.
(214)
Вносителите и дистрибуторите твърдяха, че възможните им източници на доставка ще бъдат ограничени от налагането на мерките. Те заявиха, че ако мерките бъдат наложени, няма да могат да се снабдяват със студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван.
(215)
Разследването обаче показа, че всички вносители и дистрибутори купуват от различни източници, включително промишлеността на Съюза, засегнатите държави и други трети държави. Поради това те зависят само в известна степен от доставките от засегнатите държави.
(216)
Тези страни могат да продължават да купуват студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от промишлеността на Съюза, както и от други държави, които не са предмет на настоящото разследване (напр. Индия, Южна Африка, Южна Корея и САЩ) и заедно имат пазарен дял от 11 %. Следователно промишлеността на Съюза и вносът от други трети държави са надеждни алтернативи на китайския и тайванския внос.
(217)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки може да има само незначително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители и дистрибутори.
6.3. Интерес на ползвателите
(218)
Редица заинтересовани страни, включително производители износители и дистрибутори, изразиха опасения относно евентуалното отрицателно въздействие на мерките върху ползвателите. Самите ползватели не споделят тези опасения. Всъщност степента на участие на ползвателите в този случай е много ниска. Шестима ползватели (включително група от четири дружества) изразиха становище, като само един от тях се противопостави на налагането на мерки. Другите ползватели и техните сдружения не участваха или изрично се въздържаха от заемане на позиция.
(219)
Поради това се стигна до временното заключение, че налагането на мерки не противоречи на интереса на ползвателите.
6.4. Опасения във връзка с конкуренцията
(220)
В решението относно сливането на Outokumpu Комисията установи, че предложеното сливане на Outokumpu и Inoxum би могло да доведе до значително възпрепятстване на ефективната конкуренция посредством некоординирани въздействия чрез създаването на господстващо положение на пазара на европейското икономическо пространство (ЕИП) по отношение на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани (19). За да се избегне подобна пречка, Комисията прие, че пакет за продажба, включващ AST, е достатъчен с цел да се разсеят опасенията във връзка с конкуренцията (20). В действителност приетата от Комисията мярка запази броя от четирима средни производители от Съюза.
(221)
Тази мярка е вече изпълнена и към момента е ефективна в пълна степен. Също така налагането на антидъмпингови мерки не намалява броя на средните производители от Съюза. Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки не намалява или премахва въздействието от поетия ангажимент, приет от Комисията с решението относно сливането на Outokumpu.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(222)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(223)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(224)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(225)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос.
(226)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през целия разглеждан период, т.е. в периода 2010 - 2013 г. През 2008 и 2009 г. има срив на търсенето по време на световната икономическа криза и реализираната печалба през тези години не може да се счита за постигната при нормални условия на конкуренция. Докато при предишното разследване, както е описано в съображение 134 по-горе, временно бе установено наличието на дъмпинг за 2007 г., съществена връзка между този внос и състоянието на промишлеността на Съюза не може да бъде установена. Във връзка с това целевата печалба беше определена на 8,1 %, което представлява равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2007 г. Това е последната представителна година, през която се наблюдават нормални условия на конкуренцията преди срива на търсенето през 2008 - 2009 г. Всъщност размерът на пазара през 2013 г. почти е достигнал нивото на потребление през 2007 г.
(227)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез приспадане от продажните цени на Съюза на действително понесената загуба през разследвания период и заместването ѝ с горепосочения марж на печалбата от 8,1 %.
(228)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в засегнатите държави, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(229)
Равнището на отстраняване на вредата за „други оказали съдействие дружества в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като дъмпинговия марж за тези дружества (вж. съображения 57, 60, 85 и 88 по-горе).
7.2. Временни мерки
(230)
Върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-ниското мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митническите ставки следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(231)
Както е посочено в съображение 4 по-горе, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 Комисията въведе регистрационен режим за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван с оглед на евентуалното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (21) („основния антисубсидиен регламент“).
(232)
Що се отнася до настоящото антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(233)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване (вж. съображение 3 по-горе), регистрационният режим на вноса от КНР в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(234)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(235)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Временно антидъмпингово мито
(%)
КНР
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Други оказали съдействие дружества
30,0
24,5
24,5
Всички други дружества
34,9
25,2
25,2
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
22,9
10,9
Всички други дружества
12,0
23,9
12,0
(236)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(237)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (22). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(238)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговата ставка за „всички други дружества“ следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
(239)
От 26 март 2015 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос. Следователно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1331/2014 следва да бъде съответно изменен.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(240)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури в рамките на определен срок.
(241)
Констатациите относно налагането на временно мито са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република и Тайван.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение I
24,5
Всички други дружества
25,2
C999
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение II
10,9
Всички други дружества
12,0
C999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. В срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; както и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Поради това член 1, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на митническите органи се указва да предприемат необходимите мерки за въвеждане на регистрационен режим за вноса в Съюза на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република.“
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/501
оd 24. ožujka 2015.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja s državama članicama,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 26. lipnja 2014. antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajvana („predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Osnovne uredbe). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).
(2)
Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je 13. svibnja 2014. Eurofer („podnositelj pritužbe”) uložio pritužbu u ime proizvođača hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika kao podnositelja pritužbe iz Unije. Podnositelj pritužbe predstavlja približno 50 % ukupne proizvodnje hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika Unije. Pritužba je sadržavala dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti koji su se smatrali dostatnim da opravdaju pokretanje ispitnog postupka.
(3)
Komisija je 14. kolovoza 2014. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a te je započela zasebni ispitni postupak. Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (3).
1.2. Evidentiranje
(4)
Nakon zahtjeva podnositelja pritužbe popraćenog potrebnim dokazima Komisija je 15. prosinca 2014. donijela Provedbenu uredbu (EU) br. 1331/2014 (4) o uvjetovanju evidentiranjem uvoza hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Republike Kine i Tajvana od 17. prosinca 2014. nadalje.
1.3. Zainteresirane strane
(5)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Usto, Komisija je posebno obavijestila podnositelja pritužbe, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a i Tajvana, uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce koji su joj poznati te udruženja za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih pozvala na sudjelovanje. Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) i Južne Afrike te ih pozvala na sudjelovanje. U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela SAD kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe.
(6)
Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.
(a) Odabir uzorka
(7)
U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
Odabir uzorka proizvođača iz Unije
(8)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije činili su približno 50 % obujma proizvodnje. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak. Nije bilo primjedaba na privremeni uzorak pa je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.
Odabir uzorka uvoznika
(9)
Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Trideset i jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene podatke i pristao da ga se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju odabrala uzorak od četiriju uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim predmetnim uvoznicima koji su joj poznati.
(11)
Dostavljene su primjedbe u pogledu vlasničke strukture jednog od odabranih uvoznika. Zainteresirane strane tvrdile su da jedan uvoznik ne bi trebao biti uključen u uzorak jer je povezan s proizvođačem iz Unije. Međutim, taj proizvođač nije bio povezan ni s jednim proizvođačem iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, već je to postao tek naknadno. Nadalje, pojam „nepovezani uvoznik” znači da nije povezan s proizvođačima izvoznicima. Nepovezani uvoznik svakako može biti povezan s proizvođačem iz Unije.
Odabir uzorka proizvođača izvoznika na Tajvanu
(12)
Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika na Tajvanu zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je od predstavnika Tajvana pri EU-u zatražila da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupe u kontakt.
(13)
Ukupno je devet proizvođača koji navodno izvoze iz predmetne zemlje dostavilo zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiriju proizvođača izvoznika (od kojih je troje povezano) na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim predmetnim proizvođačima izvoznicima koji su bili poznati i s nadležnim tijelima predmetne zemlje. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.
(14)
Ispitnim postupkom pokazalo se da dva društva u uzorku i dva društva koja surađuju, a koja nisu bila odabrana u uzorku, ne odgovaraju definiciji proizvođača izvoznika jer oni posluju samo kao servisni centri te upotrebljavaju predmetni proizvod kao ulazni materijal za proizvodnju. Utvrđeno je da ta društva nemaju postrojenja za toplo ili hladno valjanje te da je njihova dodana vrijednost manja u usporedbi s troškom njihova ulaznog materijala. Štoviše, oni kupuju i prodaju različite vrste predmetnih proizvoda (vidjeti uvodne izjave od 26. do 28. u nastavku).
(15)
Međutim, jedno od tih društava povezano je s proizvođačem izvoznikom u uzorku. Stoga se u ispitnom postupku smatralo da pripada toj grupaciji društava. Nakon isključivanja iz uzorka društva koje nije odgovaralo definiciji proizvođača izvoznika, preostali uzorak predstavlja najmanje približno 48 % ukupnog obujma izvoza iz Tajvana u Uniju i približno 80 % domaće prodaje na Tajvanu. Stoga je taj uzorak i dalje bio reprezentativan.
(16)
Komisija je iz svakog izračuna pojedinačne dampinške marže i razine uklanjanja štete isključila ostala tri društva. Zbog toga za ta tri društva nije utvrđena stopa pristojbe.
Pojedinačno ispitivanje
(17)
Jedan proizvođač izvoznik iz Tajvana tražio je pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe koje mu je bilo i odobreno.
Odabir uzorka proizvođača izvoznika u NRK-u
(18)
Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je zatražila od nadležnih tijela NRK-a da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupe u kontakt.
(19)
Osam proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiriju društava koja pripadaju dvjema grupacijama na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim proizvođačima izvoznicima koji su bili poznati te s nadležnim tijelima predmetne zemlje. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.
(b) Obrasci zahtjeva za tretman tržišnoga gospodarstva („MET”) za proizvođače izvoznike u NRK-u
(20)
Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je poslala obrasce zahtjeva za tretman tržišnoga gospodarstva svim proizvođačima izvoznicima koji surađuju u NRK-u odabranima da budu dio uzorka i proizvođačima izvoznicima koji surađuju i koji nisu dio uzorka, a htjeli su se prijaviti za pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe, udruženju proizvođača izvoznika koje joj je poznato te nadležnim tijelima NRK-a. Niti jedan od proizvođača izvoznika nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva.
(c) Upitnik
(21)
Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima iz Kine i Tajvana u uzorku, proizvođačima izvoznicima koji su htjeli zatražiti pojedinačno ispitivanje, proizvođačima u dvjema potencijalnim analognim zemljama te proizvođačima iz Unije koji su u uzorku, nepovezanim uvoznicima u uzorku te korisnicima koji su se javili.
(22)
Odgovori na upitnik primljeni su od četiriju proizvođača izvoznika iz Kine koji su sudjelovali u uzorku, četiriju proizvođača izvoznika iz Tajvana koji su sudjelovali u uzorku (uključujući dva proizvođača za koje se ispostavilo da nisu proizvođači izvoznici), jednog proizvođača izvoznika iz Tajvana koji je zatražio pojedinačno ispitivanje, dvaju proizvođača u iz SAD-a (analogna zemlja), četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, četiriju nepovezanih uvoznika u uzorku i šest korisnika.
(d) Posjeti radi provjere
(23)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:
proizvođači iz Unije
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Italija
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios i Madrid, Španjolska
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francuska
Povezani servisni centar društva Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Italija
Podnositelj pritužbe
-
Eurofer, Bruxelles, Belgija
Proizvođači izvoznici iz Tajvana
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Šangaj
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan
Povezani uvoznik iz Unije
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Njemačka
(24)
Komisija je održala saslušanja, uključujući saslušanja službenika za saslušanje, s proizvođačima izvoznicima, udruženjima i uvoznicima.
1.4. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(25)
Istražnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Predmetni proizvod
(26)
Predmetni proizvod jest ravnovaljani proizvod od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljani (hladnoreducirani) podrijetlom iz NRK-a i Tajvana, trenutačno razvrstan u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 i 7220 20 89 („predmetni proizvod”).
(27)
Hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika upotrebljavaju se u širokom rasponu primjena, na primjer u proizvodnji kućanskih aparata (primjerice unutrašnjost perilica rublja i perilica posuđa), varenih cijevi i medicinskih uređaja te u preradi hrane i automobilskoj industriji.
(28)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi se upotrebljavaju za iste namjene.
2.2. Istovjetni proizvod
(29)
Utvrđeno je da hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika koje industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji te hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika koji se proizvode i prodaju u predmetnim zemljama i analognoj zemlji imaju u osnovi ista fizička, kemijska i tehnička svojstva i iste osnovne namjene kao hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika koji se proizvode u predmetnim zemljama i prodaju za izvoz u Uniju. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
2.3. Tvrdnje povezane s opsegom proizvoda
(30)
Zainteresirane strane tvrdile su da bi neke vrste proizvoda (uključujući uske i precizne trake) trebalo isključiti iz opsega ispitnog postupka jer proizvođači iz Unije ne mogu u potpunosti opskrbljivati te tržišne segmente. Međutim, industrija Unije dostavila je dokaze da svakako može u potpunosti opskrbljivati te tržišne segmente.
(31)
U pogledu preciznih traka, iste zainteresirane strane dalje su tvrdile da je Glavna uprava za tržišno natjecanje Europske komisije odlučila isključiti ovu vrstu proizvoda s mjerodavnog tržišta proizvoda u svojoj analizi koncentracije društava Outokumpu/INOXUM (5). Međutim, definicija tržišta u slučaju koncentracije usmjerena je na zamjenu na strani potražnje i ponude. U slučaju antidampinga tržište se definira fizičkim svojstvima proizvoda u ispitnom postupku. Stoga se u slučaju antidampinga vrste proizvoda mogu razlikovati u pogledu nekih parametara (širina, odstupanja, mehanička svojstva). Usto, ta je vrsta proizvoda od samog početka bila dio ispitnog postupka jer se tijekom ispitivanja reprezentativnosti stupilo u kontakt s proizvođačima iz Unije.
(32)
Komisija je stoga odbila zahtjev te je ostavila opseg proizvoda ispitnog postupka nepromijenjenim.
3. DAMPING
3.1. NRK
3.1.1. Uobičajena vrijednost
3.1.1.1. Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)
(33)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe Komisija određuje uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. te Uredbe za proizvođače izvoznike u NRK-u koji su tvrdili i pokazali da poštuju kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) te bi im se stoga mogao odobriti tretman tržišnoga gospodarstva.
(34)
Za određivanje jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe Komisija je zatražila potrebne podatke zatraživši od predmetnih proizvođača izvoznika za ispune obrazac zahtjeva za tretman tržišnoga gospodarstva. Nijedan od njih nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva.
3.1.1.2. Analogna zemlja
(35)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva. U tu je svrhu morala biti odabrana analogna zemlja.
(36)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela SAD kao odgovarajuću analognu zemlju te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.
(37)
Komisija je stupila u kontakt s nizom mogućih analognih zemalja (Indijom, Južnom Afrikom, Južnoj Korejom, Tajvanom i SAD-om) te je na temelju pristiglih podataka zatražila od 32 proizvođača istovjetnih proizvoda koji su joj poznati u Južnoj Africi, Južnoj Koreji i SAD-u da dostave podatke. Iz Indije nisu pristigli podatci o proizvođačima pa se stoga Indija nije mogla smatrati potencijalnom analognom zemljom. Tajvan podliježe istom ispitnom postupku; stoga su podatci koje su dostavili proizvođači iz ispitnog postupka u ovu svrhu uzeti u obzir.
(38)
Samo su dva proizvođača u SAD-u odgovorila na upitnik za proizvođače iz analogne zemlje. Komisija je stoga trebala odlučiti između SAD-a i Tajvana.
(39)
U SAD-u postoje barem četiri velika proizvođača istovjetnog proizvoda (tri su vertikalno integrirana, a jedan nije), a ukupna proizvodnja i potrošnja usporedive su s onima iz NRK-a. Na Tajvanu postoji jedna velika vertikalno integrirana grupacija proizvođača koja dominira tržištem, neovisno o postojanju nekoliko malih neintegriranih proizvođača. Postupak proizvodnje u SAD-u sličan je postupku na Tajvanu i postupku barem nekih proizvođača izvoznika u NRK-u. Sirovine koje se upotrebljavaju u SAD-u i na Tajvanu uglavnom su iste. U SAD-u postoje antidampinške pristojbe u odnosu na Japan, Južnu Koreju i Tajvan te na Tajvanu u odnosu na NRK i Južnu Koreju. Međutim, uvoz istovjetnih proizvoda u SAD-u i na Tajvanu znatan je te predstavlja približno 17 % (SAD) odnosno 37 % (Tajvan) njihove ukupne potrošnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Najveće države koje izvoze u SAD uključuju Meksiko, NRK, Tajvan, Francusku, Finsku, Japan i Njemačku, a na Tajvanu su to NRK, Južna Koreja, Japan, Finska i Vijetnam.
(40)
U tim se okolnostima SAD smatra primjerenijom analognom zemljom iz dvaju glavnih razloga:
i.
dok je tržište u SAD-u vrlo konkurentno, tržištem i cijenama hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika na Tajvanu u velikoj mjeri dominira jedna grupacija društava i
ii.
domaće tržište na Tajvanu znatno je manje od tržišta NRK-a i SAD-a.
(41)
Zainteresirane strane usprotivile su se upotrebi SAD-a kao analogne zemlje uglavnom zbog navodno različitog postupka proizvodnje i različite vrste sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji. Tvrdile su da bi u tom pogledu Tajvan, koji isto tako podliježe ovom ispitnom postupku, bio primjerenija analogna zemlja od SAD-a.
(42)
Komisija je u ovoj fazi zaključila da je SAD primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
3.1.1.3. Uobičajena vrijednost (analogna zemlja)
(43)
Podatci dobiveni od proizvođača koji surađuju iz analogne zemlje upotrebljavali su se kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
(44)
Komisija je prvo ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje dvaju proizvođača koji surađuju u analognoj zemlji reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja reprezentativna je ako je ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji svakog proizvođača izvoznika iz Kine u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna prodaja na domaćem tržištu dvaju proizvođača istovjetnog proizvoda koji surađuju analogne zemlje bila je reprezentativna.
(45)
Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju.
(46)
Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nepovezanim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.
(47)
Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:
i.
ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od izračunanog troška proizvodnje činio više od 80 % ukupne obujma prodaje te vrste proizvoda; i
ii.
ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od tog troška.
(48)
U ovom slučaju uobičajena vrijednost jest ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je uzela u obzir sve transakcije prijavljene kao domaća prodaja jer nije bilo razloga sumnjati da su one bile namijenjene domaćoj potrošnji.
(49)
Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:
i.
ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili
ii.
ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda manja od jediničnog troška proizvodnje.
3.1.2. Izvozna cijena
(50)
Proizvođači izvoznici u uzorku prodavali su za izvoz u Uniju izravno nepovezanim kupcima ili, u slučaju jednog proizvođača izvoznika, preko povezanog društva koje je djelovalo kao uvoznik.
(51)
U slučajevima u kojima su proizvođači izvoznici prodavali predmetni proizvod za izvoz izravno nepovezanim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili plativih cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
(52)
U slučajevima kad je proizvođač izvoznik prodavao predmetni proizvod za izvoz u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvod prvi put preprodao nepovezanim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. U ovom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) te za ostvarenu dobit.
3.1.3. Usporedba
(53)
Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica.
(54)
U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala poštena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Cijene su prilagođene za prijevoz, osiguranje, manipuliranje, utovar i popratne troškove, pakiranje, kredit, bankovne pristojbe i provizije.
3.1.4. Dampinške marže
(55)
Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji (vidjeti prethodne uvodne izjave 43. do 49.) s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(56)
Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Tablica 1.
Dampinške marže, NRK
Društvo
Privremena dampinška marža
(%)
Grupacija Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Grupacija TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
Za proizvođače izvoznike koji surađuju izvan uzorka, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe. Ta je marža stoga utvrđena na temelju ponderiranog prosjeka dampinških marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(58)
Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 30,0 %.
(59)
Za sve ostale proizvođače izvoznike iz predmetne zemlje Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Za te je potrebe Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje obujam je izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražena kao udjel ukupnog obujma izvoza, kako je zabilježeno u statističkim podatcima Eurostata o uvozu, iz predmetne zemlje u Uniju.
(60)
Stupanj suradnje smatrao se visokim te je na osnovi toga Komisija odlučila temeljiti preostalu dampinšku maržu na razini društva u uzorku s najvišom dampinškom maržom.
(61)
Privremene dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Tablica 2.
Dampinške marže, NRK
Društvo
Privremena dampinška marža
(%)
Grupacija Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Grupacija TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Ostala društva koja surađuju
30,0
Sva ostala društva
34,9
3.2. Tajvan
3.2.1. Uobičajena vrijednost
(62)
Komisija je najprije ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Proizvođačima izvoznicima iz ispitnog postupka Komisija je smatrala proizvođače izvoznike odabrane za uzorak, zajedno s jednim proizvođačem izvoznikom kojem je bilo odobreno pojedinačno ispitivanje. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(63)
Komisija je utvrdila da je domaća prodaja koju su prijavili proizvođači izvoznici u ispitnom postupku obuhvaćala znatne količine istovjetnog proizvoda prodanog distributerima, koji su ga dalje izvozili. Izračunom temeljenim na podatcima o proizvodnji koje su dostavila društva koja surađuju i na statističkim podatcima o uvozu i izvozu istovjetnog proizvoda na Tajvanu potvrđeno je da je domaća prodaja koju su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju obuhvaćala približno 50 % neizravne izvozne prodaje koja nije bila namijenjena domaćoj potrošnji.
(64)
Usto, Komisija je utvrdila da je na domaćem tržištu na Tajvanu postojao sustav popusta. Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku objasnio je da je taj sustav bio osmišljen kao poticaj lokalnim servisnim centrima (distributeri) koji su dalje izvozili svoje proizvode od čelika. Budući da se cijene koje na domaćem tržištu utvrđuju dva glavna proizvođača, uključujući popuste, mjesečno priopćuju svim distributerima, čak i ako nema popusta koje su drugi proizvođači dali svojim kupcima, određivanje cijena za robu koja završava na domaćem tržištu i onu koja se dalje izvozi bilo je pod velikim utjecajem sustava određivanja cijena koji je postojao na Tajvanu.
(65)
S obzirom na nalaze provjera na licu mjesta od triju se proizvođača izvoznika zatražilo da ponovno ispitaju prodaju koju su prijavili za domaće tržište na Tajvanu te da uklone svu prodaju koja nije bila namijenjena domaćoj potrošnji. Međutim, oni su samo potvrdili da nisu znali konačno odredište istovjetnog proizvoda koji prodaju svojim kupcima.
(66)
Kao što je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 63. te kako bi se osiguralo da je uobičajena vrijednost temeljena na cijenama utvrđenima samo za domaću potrošnju, Komisija je odabrala konzervativan pristup za privremeni izračun dampinga uporabom prijavljene prodaje krajnjim korisnicima na Tajvanu. Komisija je krajnjim korisnikom smatrala gospodarske subjekte koji dalje transformiraju istovjetni proizvod u drugi proizvod koji više nije istovjetan proizvod. Prodaja distributerima ili trgovcima isključena je iz domaće prodaje jer je Komisija tijekom ispitnog postupka ustanovila da je jedan od glavnih distributera na Tajvanu koji je preuzeo veliki obujam istovjetnog materijala, koji su njegovi dobavljači prijavili kao domaću prodaju, većinu tog kupljenog obujma izvozio.
(67)
Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika u ispitnom postupku na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(68)
Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile istovjetne ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođače izvoznike s reprezentativnom domaćom prodajom u ispitnom postupku.
(69)
Komisija je zatim ispitala jesu li vrste proizvoda koje prodaju proizvođači izvoznici u ispitnom postupku na svojem domaćem tržištu u usporedbi s vrstama proizvoda koje se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativne u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nepovezanim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje jednake ili usporedive vrste proizvoda u Uniju.
(70)
Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.
(71)
Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:
i.
ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od izračunanog troška proizvodnje činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i
ii.
ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od tog troška.
(72)
U tom slučaju uobičajena vrijednost jest ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(73)
Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:
i.
ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili
ii.
ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda manja od jediničnog troška proizvodnje.
(74)
Analizom domaće prodaje pokazalo se da je za neke vrste proizvoda dio domaće proizvodnje bio profitabilan te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time, uobičajena vrijednost bila je izračunana kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka, ako su uvjeti iz prethodno navedene uvodne izjave 71. bili ispunjeni, ili kao ponderirani prosjek samo profitabilne prodaje u slučaju kada ti uvjeti nisu bili ispunjeni. S obzirom na to da nije bilo prodaje određene vrste istovjetnog proizvoda ili je nije bilo dovoljno, ili ako nije bilo prodaje u uobičajenom tijeku trgovine, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.
(75)
Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u ispitnom postupku tijekom ispitnog postupka:
i.
ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi koje su proizvođači izvoznici u ispitnom postupku imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i
ii.
ponderirana prosječna dobit koju su proizvođači izvoznici u ispitnom postupku ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(76)
Za jednog od proizvođača izvoznika u ispitnom postupku trošak proizvodnje bio je prilagođen. S obzirom na to da je znatan obujam ulaznog materijala koji se upotrebljava za proizvodnju istovjetnog proizvoda nabavio i povezani dobavljač, Komisija je zamijenila trošak nabave tih ulaznih materijala troškom proizvodnje ulaznih materijala proizvođača izvoznika u ispitnom postupku.
(77)
Za istog je proizvođača izvoznika Komisija isto tako utvrdila da je prilagodba za vrijednost otpada bila uračunana dvaput jer je obujam ulaznog materijala pretvorenog u gotove proizvode izračunan bez otpada. Komisija je stoga odbila odbiti vrijednost otpada od troška proizvodnje gotovog proizvoda.
(78)
Za vrste proizvoda koje nisu bile prodane u reprezentativnim obujmima na domaćem tržištu dodani su prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. Za vrste proizvoda koje uopće nisu bile prodane na domaćem tržištu ili gdje nije utvrđena prodaja u uobičajenom tijeku trgovine dodani su ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu.
3.2.2. Izvozna cijena
(79)
Proizvođači izvoznici u ispitnom postupku prodali su predmetni proizvod za izvoz izravno nepovezanim kupcima u Uniji ili preko nepovezanih distributera na Tajvanu. Izvozna cijena stoga je utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje je potrebno platiti.
3.2.3. Usporedba
(80)
Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u ispitnom postupku na temelju cijena franko tvornica.
(81)
U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala poštena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Cijene su prilagođene za prijevoz, osiguranje, manipuliranje, utovar i popratne troškove, pakiranje, kredit, bankovne pristojbe i provizije.
(82)
Proizvođači izvoznici u uzorku nisu upotrijebili devizne tečajeve koji su im bili dostavljeni u upitnicima o antidampingu poslanima prije posjeta radi provjere. Komisija je stoga ponovno izračunala vrijednosti transakcija s pomoću stopa danih u upitnicima.
3.2.4. Dampinške marže
(83)
Za proizvođače izvoznike u ispitnom postupku, uključujući dva povezana društva u uzorku i jedno kojem je odobreno pojedinačno ispitivanje, Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svih vrsta istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(84)
Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže izražene u postotcima cijena CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Tablica 3.
Dampinške marže, Tajvan
Društvo
Privremena dampinška marža
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei (pojedinačno ispitivanje)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. i Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Za proizvođače izvoznike koji surađuju izvan uzorka, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe. Ta je marža stoga utvrđena na temelju marži proizvođača izvoznika u uzorku.
(86)
Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 10,9 %.
(87)
Za sva ostala društva iz predmetne zemlje Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Za te potrebe Komisija je utvrdila razinu suradnje. Razina suradnje jest obujam izvoza društava koja surađuju u Uniju izražena kao udjel ukupnog obujma izvoza, kako je zabilježeno u statističkim podatcima Eurostata o uvozu, iz predmetne zemlje u Uniju.
(88)
Stupanj suradnje smatrao se u tom slučaju visokim te je na osnovi toga Komisija odlučila temeljiti preostalu dampinšku maržu na razini društva s najvišom dampinškom maržom.
(89)
Privremene dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Tablica 4.
Dampinške marže, Tajvan
Društvo
Privremena dampinška marža
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. i Yieh United Steel Corporation
10,9
Ostala društva koja surađuju
10,9
Sva ostala društva
12,0
4. ŠTETA
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(90)
Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je devet poznatih proizvođača iz Unije. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(91)
Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila više od tri milijuna tona. Komisija je utvrdila tu brojku na temelju svih raspoloživih podataka povezanih s industrijom Unije, kao što su podatci prikupljeni od proizvođača u uzorku i podatci iz pritužbe za druge proizvođače u Uniji. Najveći proizvođači u Uniji niti su surađivali niti su se protivili pritužbi. Šest proizvođača iz Unije koji čine približno 55 % prodaje i proizvodnje u Uniji surađivalo je u ispitnom postupku. Kao što je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 8., četiri proizvođača iz Unije odabrana su za uzorak koji predstavlja približno 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(92)
Zainteresirane strane tvrdile su da je jedan proizvođač iz Unije u uzorku trebao biti isključen iz definicije industrije Unije jer je uvozio znatne količine predmetnog proizvoda. Međutim, uvoz tog proizvođača iz Unije iz predmetnih zemalja činio je manje od 5 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda i manje od 2 % njegova obujma prodaje u Uniji. Na temelju toga u ovoj se fazi smatra da je taj proizvođač iz Unije dio industrije Unije.
(93)
Zainteresirane strane tvrdile su da neuključivanje najvećeg proizvođača iz Unije u uzorak čini taj uzorak nereprezentativnim. Kao što je već navedeno, četiri proizvođača iz Unije u uzorku predstavljaju približno 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Komisija je stoga zaključila da je uzorak bio reprezentativan. U svakom slučaju taj se najveći proizvođač nije javio.
4.2. Potrošnja u Uniji
(94)
Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju podataka o obujmu prodaje vlastite proizvodnje industrije Unije prikupljenih od proizvođača u uzorku, podataka iz pritužbe za druge proizvođače u Uniji i podataka o obujmu uvoza na tržište Unije dobivenih iz statističkih podataka Eurostata.
(95)
Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:
Tablica 5.
Potrošnja u Uniji
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Potrošnja u Uniji (u tonama)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Indeks
100
103
103
104
Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba, Eurostat
(96)
Potrošnja u Uniji stalno je rasla za 4 % tijekom razmatranog razdoblja.
4.3. Uvoz iz predmetnih zemalja
4.3.1. Kumulativna procjena učinaka uvoza iz predmetnih zemalja
(97)
Komisija je ispitala je li uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(98)
Dampinška marža utvrđena u pogledu uvoza iz NRK-a i Tajvana bila je iznad praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe. Obujam uvoza iz svake od predmetnih zemalja nije bila zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe. Tržišni udjeli tijekom razdoblja ispitnog postupka bili su 5,1 % za Tajvan i 4,3 % za NRK.
(99)
Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz NRK-a i Tajvana i istovjetnog proizvoda bili su slični. Točnije, uvezeni proizvodi natjecali su se međusobno i s istovjetnim proizvodom proizvedenim u Uniji jer su svi proizvodi u skladu s istim globalnim standardima te su stoga međusobno zamjenjivi. Isto tako, prodaju se istim prodajnim kanalima i sličnim kategorijama kupaca.
(100)
Iz udruženja Taiwan Steel & Iron Industries Association („TSIIA”) tvrdili su da Komisija ne bi trebala kumulativno procjenjivati učinke dampinškog uvoza iz NRK-a i Tajvana. Tvrdili su da se, iako se hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika mogu smatrati istovjetnima u smislu Osnovne uredbe, tajvanski proizvodi na tržištu Unije ne prodaju pod istim uvjetima tržišnog natjecanja kao proizvodi iz kineskog uvoza. Smatraju da se oni uglavnom razlikuju u pogledu vrste i kvalitete jer su proizvodi iz Tajvana bolje kvalitete.
(101)
Ta tvrdnja u pogledu različitih vrsti odnosi se samo na posebne proizvode koji čine manje od 1 % uvoza. Nadalje, svi proizvodi (iz EU-a, Kine i Tajvana) u skladu su s istim normama širom svijeta te nisu iznesene tvrdnje u kojima se kvantificiraju razlike fizičkih svojstava između istovjetnog proizvoda proizvedenog u Uniji i uvoza, zbog čega je ta tvrdnja neutemeljena. Posljedično, ta je tvrdnja odbačena.
(102)
Stoga su ispunjeni svi kriteriji navedeni u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe te se uvoz iz NRK-a i Tajvana ispitivao kumulativno u svrhu utvrđivanja štete.
4.3.2. Obujam i tržišni udjel uvoza iz predmetnih zemalja
(103)
Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju obujma uvoza dobivenog iz statističkih podataka Eurostata. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na istom temelju.
(104)
Uvoz u Uniju iz predmetnih zemalja razvijao se kako slijedi:
Tablica 6.
Obujam uvoza i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
56 477
95 876
87 759
143 420
Indeks
100
170
155
254
Tržišni udjel (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Indeks
100
165
151
243
Obujam uvoza iz Tajvana (u tonama)
127 664
173 968
132 392
169 097
Indeks
100
136
104
132
Tržišni udjel (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Indeks
100
133
101
127
Obujam uvoza iz predmetnih zemalja (u tonama)
184 140
269 845
220 151
312 517
Indeks
100
147
120
170
Tržišni udjel (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Indeks
100
143
116
163
Izvor: Eurostat
(105)
Kumulativan uvoz iz predmetnih zemalja povećao se za 70 % sa 184 140 tona na 312 517 tona od 2010. do razdoblja ispitnog postupka. Uvoz je bio u stalnom porastu tijekom razmatranog razdoblja, uz iznimku 2012., kada je obujam uvoza bila više nego 2010., ali ispod razine iz 2011.
(106)
Kumulativni tržišni udjel povećao se za 63 % sa 5,8 % na 9,5 % tijekom razmatranog razdoblja. Slično obujmu uvoza, tržišni udjel bio je u stalnom porastu tijekom razmatranog razdoblja, uz iznimku 2012.
4.3.3. Cijene uvoza iz predmetnih zemalja i obaranje cijena
(107)
Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju vrijednosti i obujma uvoza dobivenih iz statističkih podataka Eurostata. Obaranje cijena uvoza utvrđeno je na temelju odgovora iz upitnika koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, proizvođači izvoznici u uzorku i proizvođač izvoznik kojem je odobreno pojedinačno ispitivanje iz prethodne uvodne izjave 17.
(108)
Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetnih zemalja razvijala se kako slijedi:
Tablica 7.
Cijene uvoza
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
NRK (EUR/tone)
2 175
2 280
2 253
2 008
Indeks
100
105
104
92
Tajvan (EUR/tone)
2 268
2 414
2 143
1 897
Indeks
100
106
94
84
Predmetne zemlje (EUR/tone)
2 239
2 366
2 187
1 948
Indeks
100
106
98
87
Izvor: Eurostat
(109)
Cijene uvoza NRK-a i Tajvana prvotno su se povećale za šest postotnih bodova u razdoblju od 2010. do 2011. Naknadno su se cijene smanjile za 19 postotnih bodova, čime je opće smanjenje iznosilo 13 %. Cijene uvoza iz NRK-a i Tajvana slijedile su sličan trend, uz iznimku 2012., kada su i dalje cijene bile relativno visoke za NRK, ali već relativno niske za Tajvan. Za obje zemlje cijene su se dodatno smanjile od 2012. do razdoblja ispitnog postupka.
(110)
Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:
i.
ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i
ii.
odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti uvoznih proizvoda ispitanih kineskih i tajvanskih proizvođača za prvog nepovezanog kupca na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.
(111)
Usporedba cijena provedena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije, prema potrebi primjereno prilagođene, te nakon odbijanja popusta, provizija i troškova isporuke. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža obaranja cijena u iznosu između 9,6 % i 11,3 % za uvoz iz predmetnih zemalja na tržište Unije.
(112)
Ispitnim postupkom pokazalo se da proizvođači izvoznici gotovo isključivo prodaju nepovezanim distributerima ili servisnim centrima za čelik, dok je industrija Unije prodavala distributerima, servisnim centrima za čelik i krajnjim korisnicima. Ispitnim postupkom ipak se nije pokazalo da je ova razlika u razini trgovine utjecala na cijene. Upravo suprotno, nepovezani distributeri i servisni centri za čelik tvrdili su da im proizvođači iz Unije nisu dali povoljnije uvjete prodaje nego korisnicima.
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.4.1. Opće napomene
(113)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(114)
Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 8., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. U uzorku su bila četiri proizvođača.
(115)
Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka prikupljenih od proizvođača u uzorku i podataka iz pritužbe za druge proizvođače iz Unije. Podatci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podatci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.
(116)
Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže.
(117)
Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
(118)
Zainteresirane strane tvrdile su da bi se podatci proizvođača iz Unije u uzorku trebali dosljedno upotrebljavati za procjenu štete umjesto dijeljenja pokazatelja na makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje. Tvrdile su da je zasebna analiza makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja bila podložna manipulaciji podnositelja pritužbe jer je on mogao usmjeravati prikupljanje podataka na makroekonomskoj razini, s obzirom na to da se odluka o tome je li specifični pokazatelj bio makroekonomski ili mikroekonomski temeljila na raspoloživosti podataka.
(119)
Komisija je utvrdila i analizirala makroekonomske pokazatelje koji su se mogli vidjeti na razini Unije, a ne samo na razini proizvođača iz Unije u uzorku. U pogledu makroekonomskih pokazatelja smatra se da sveukupni podatci cijele industrije Unije, što uključuje i podatke društava u uzorku, bolje odražavaju situaciju tijekom razmatranog razdoblja od podataka za samo dio industrije.
(120)
Podatci koje je za ocjenu makroekonomskih pokazatelja dostavio podnositelj pritužbe smatrali su se točnima i pouzdanima. Valjanost podataka provjeravala se u odnosu na podatke koje su dostavili proizvođači Unije u uzorku. Rasprave radi, analiza štete u kojoj se dosljedno upotrebljavaju samo podatci koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku pokazali bi negativniju sliku za makroekonomske pokazatelje. Nije bilo temelja za zaključak da je podnositelj pritužbe namjerno uskratio podatke kako bi manipulirao analizom štete. Dakle ne postoje razlozi zbog kojih bi se zanemarili podatci koje je dostavio podnositelj pritužbe u pogledu makroekonomskih pokazatelja. Stoga se argument da bi se analiza svih pokazatelja štete trebala ograničiti na podatke koje su dostavili samo proizvođači iz Unije u uzorku ne može prihvatiti.
4.4.2 Makroekonomski pokazatelji
4.4.2.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(121)
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet (na razini hladnog valjanja) i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 8.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Obujam proizvodnje (u tonama)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Indeks
100
99
101
95
Proizvodni kapacitet (u tonama)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Indeks
100
102
103
104
Iskorištenost kapaciteta (%)
77
74
75
70
Indeks
100
97
98
92
Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba
(122)
Obujam proizvodnje ostao je stabilan u razdoblju od 2010. do 2012. Od 2012. do razdoblja ispitnog postupka obujam proizvodnje znatno se smanjio za šest postotnih bodova, što je dovelo do općeg smanjenja od 5 % unatoč stabilnoj potražnji.
(123)
Proizvodni kapacitet u razmatranom razdoblju istodobno se umjereno povećao za 4 %. Blago povećanje proizvodnog kapaciteta moglo bi se pripisati boljoj iskorištenosti strojeva zbog programa povećanja djelotvornosti koje je provela industrija Unije.
(124)
Posljedično, iskorištenost kapaciteta smanjila sa za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Poznato je da se iskorištenost kapaciteta od 100 % ne može postići te da dugoročno nije održiva u industriji hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika. Međutim, iskorištenost kapaciteta koju je postigla industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja daleko je niža od iskorištenosti kapaciteta veće od 90 %, za koju se smatra da se može postići tijekom održive dugoročne razine proizvodnje. Usto, s obzirom na to da je razlika između proizvodnog kapaciteta i održive dugoročne razine proizvodnje mala, ona nije mogla utjecati na trend smanjenja koji je pokazala industrija Unije.
4.4.2.2. Obujam prodaje i tržišni udjel
(125)
Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:
Tablica 9.
Obujam prodaje i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Indeks
100
100
103
100
Tržišni udjel (%)
84
81
84
80
Indeks
100
97
100
95
Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba
(126)
Obujam prodaje u industriji Unije bio je stabilan tijekom razmatranog razdoblja, s neznatno većim obujmom prodaje 2012.
(127)
S obzirom na to da je potrošnja Unije bila u porastu tijekom razmatranog razdoblja, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 96., prilično stabilan obujam prodaje doveo je do pada tržišnog udjela industrije Unije od 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Slično kao u slučaju obujma prodaje, pozitivniji rezultati zabilježeni su 2012.
4.4.2.3. Rast
(128)
Kako je prethodno opisano, tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje industrije Unije bio je prilično stabilan na rastućem tržištu. Istodobno se uvoz iz predmetnih zemalja znatno povećao. Posljedično, tržišni rast od približno 140 000 tona tijekom razmatranog razdoblja koristio je gotovo isključivo uvozu iz predmetnih zemalja, čime je on povećan za približno 128 000 tona tijekom istog razdoblja. Stoga industrija Unije uopće nije mogla ostvariti korist od tržišnog rasta.
4.4.2.4. Zaposlenost i produktivnost
(129)
Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 10.
Zaposlenost i produktivnost
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Broj zaposlenika
13 223
12 978
12 471
11 820
Indeks
100
98
94
89
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
242
235
258
257
Indeks
100
97
107
106
Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba
(130)
Broj zaposlenika industrije Unije smanjio se za 2 postotna boda 2011., za dodatna 4 postotna boda 2012. te za još 5 postotnih bodova u razdoblju ispitnog postupka, što jasno pokazuje tendenciju pada. Racionalizacija broja zaposlenika mogla bi se pripisati provedbi različitih planova učinkovitosti koju su poduzeli proizvođači Unije te smanjenju obujma proizvodnje.
(131)
Industrija hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika općenito se smatra kapitalno intenzivnom industrijom. Unatoč tomu, industrija Unije u znatnoj mjeri pridonosi zapošljavanju. Osim toga, troškovi radne snage drugi su najvažniji čimbenik troška nakon sirovina, čineći u prosjeku približno 10 % do 15 % ukupnih troškova. Stoga je zaposlenost bitan pokazatelj štete za ovu industriju.
(132)
Produktivnost industrije Unije neznatno se smanjila 2011. za 3 postotna boda, zatim se 2012. povećala za 10 postotnih bodova, da bi se tijekom razdoblja ispitnog postupka opet smanjila za 1 postotni bod. Općenito se povećala za 6 postotnih bodova, sa 242 tone po zaposleniku na 257 tona po zaposleniku u predmetnom razdoblju unatoč manjem broju zaposlenika, što je odrazilo veću učinkovitost.
4.4.2.5. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(133)
Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetnih zemalja.
(134)
Ovo je drugi antidampinški ispitni postupak u pogledu predmetnog proizvoda. Uvoz istog proizvoda podrijetlom iz NRK-a, Južne Koreje i Tajvana već je bio predmet ispitnog postupka u razdoblju 2008. - 2009. (6) Iako taj ispitni postupak nije rezultirao uvođenjem antidampinških mjera, ispitnim se postupkom već u tom trenutku privremeno utvrdilo postojanje dampinga (7).
4.4.3. Mikroekonomski pokazatelji
4.4.3.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(135)
Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 11.
Prodajne cijene u Uniji
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)
2 428
2 572
2 358
2 159
Indeks
100
106
97
89
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
2 247
2 345
2 149
1 939
Indeks
100
104
96
86
Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku
(136)
Prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja smanjile su se za 11 %. Dok su se cijene 2011. povećale za 6 %, kasnije su do kraja razmatranog razdoblja pale za 17 postotnih bodova.
(137)
Jedinični trošak proizvodnje ukupne proizvodnje hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika (uključujući kasnije izvezenu robu) uvelike je slijedio kretanje prodajnih cijena, smanjivši se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, prodajne cijene i jedinični trošak proizvodnje ne mogu se izravno usporediti jer postoji određena vremenska razlika između proizvodnje i prodaje. Budući da je prosječna razina zaliha industrije Unije činila približno 15 % prometa, prosječno postoji vremenski odmak od gotovo dva mjeseca između proizvodnje i prodaje.
(138)
Općenito, troškovi proizvodnje i prodajne cijene posljedica su razvoja troškova sirovina, uglavnom kroma i nikla. Doista, cijene koje naplaćuje industrija Unije prate takozvani mehanizam „dodatne naknade za slitine”. Prema tom mehanizmu cijene se sastoje od fiksne „osnovne cijene” te „dodatne naknade za slitine”, koja varira ovisno o kemijskom sastavu razreda čelika i kotacijama slitina na Londonskoj burzi metala (London Metal Exchange - LME). Stoga su cijene povezane s razredom čelika i odgovarajućim troškom sirovine.
(139)
Zainteresirane strane predložile su da bi kretanje prodajnih cijena industrije Unije trebalo analizirati bez dodatne naknade za slitine. Budući da industrija Unije ne utječe na cijenu nikla, zainteresirane strane tvrdile su da bi Komisija trebala razmotriti samo osnovnu cijenu.
(140)
Ukupna cijena doista se sastoji od osnovne cijene i dodatne naknade za slitine, a kupci su obično svjesni te podjele. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da se tijekom razdoblja ispitnog postupka ta dva elementa cijene obično nisu na fakturi iskazivala odvojeno. U takvim slučajevima na trgovačkim ispravama izdanima prije fakture, poput narudžbenice ili potvrde narudžbe, ta se dva elementa obično ne navode odvojeno.
(141)
Stoga se razvoj osnovne cijene analizirao na temelju javno dostupnih podataka koje su dostavile zainteresirane strane. Ti podaci pokazuju detaljnu raščlambu ukupne cijene koja je naplaćena za proizvode široke potrošnje razreda 304 (8) u Njemačkoj (9) na osnovnu cijenu i dodatnu naknadu za slitine. Iako je dodatna naknada za slitine varirala ovisno o razvoju troškova sirovina, osnovna cijena stalno se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja za približno 20 %, s približno 1 200 EUR/tona 2010. na približno 1 000 EUR/tona u razdoblju ispitnog postupka. Iako razina smanjenja možda nužno nije reprezentativna za sve proizvode i sve proizvođače iz Unije, veliki iznos smanjenja potkrepljuje zaključak da je silazno kretanje osim u pogledu razine dodatne naknade za slitine zabilježeno i u pogledu razine osnovne cijene.
4.4.3.2. Troškovi rada
(142)
Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 12.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Indeks
100
102
105
108
Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku
(143)
Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja, a od 2010. do razdoblja ispitnog postupka općenito su se povećali za 8 %.
4.4.3.3. Zalihe
(144)
Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 13.
Zalihe
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Završne zalihe (u tonama)
242 166
238 818
208 021
225 418
Indeks
100
99
86
93
Završne zalihe kao postotak proizvodnje
15
16
14
15
Indeks
100
103
90
99
Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku
(145)
Obujam zaliha ostao je prilično stabilan u razdoblju od 2010. do 2011., potom se 2012. smanjio za 13 postotnih bodova, a u razdoblju ispitnog postupka blago se povećao za 7 postotnih bodova. Tijekom razmatranog razdoblja općenito je smanjen za 7 %. Budući da se većina proizvodnje obavlja prema narudžbi, u toj industriji zalihe nisu važan pokazatelj.
4.4.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(146)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 14.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Indeks
- 100
- 214
- 330
- 253
Novčani tok (milijuni EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Indeks
- 100
54
- 5
- 20
Ulaganja (milijuni EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Indeks
100
91
85
83
Povrat ulaganja (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Indeks
- 100
- 246
- 370
- 269
Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku
(147)
Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača u uzorku bila je negativna - u razdoblju od 2010. do 2012. smanjila se za 1,5 postotnih bodova, a u razdoblju ispitnog postupka blago se oporavila za 0,5 postotnih bodova te je iznosila -1,6 %. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 141., negativna profitabilnost uglavnom je bila posljedica stalnog smanjenja osnovne cijene, a ne promjenjivih cijena sirovina poput nikla.
(148)
Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. U tri od četiri razmatrane godine novčani tok bio je negativan, poboljšao se 2011., ali potom se ponovno počeo smanjivati. Privremeno poboljšanje 2011. uvelike je bilo posljedica znatnog smanjenja zaliha poluproizvoda.
(149)
Ulaganja su pokazivala tendenciju smanjivanja: 2011. smanjila su se za 9 %, 2012. za daljnjih 6 % te daljnjih 2 % u razdoblju ispitnog postupka. Tijekom razmatranog razdoblja općenito su se smanjila za 17 postotnih bodova.
(150)
Povrat ulaganja jest dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. U sve četiri razmatrane godine taj je pokazatelj negativan. U 2011. smanjio se za 146 %, 2012. za daljnjih 124 % te je u razdoblju ispitnog postupka iznosio -3,1 %.
(151)
To je imalo negativan učinak na sposobnost prikupljanja kapitala svih četiriju proizvođača u uzorku jer zbog negativnih podataka o profitabilnosti nisu mogli dobiti bankovni kredit. Proizvođači su morali upotrijebiti financijska sredstva koja su osigurala druga društva iz grupacije.
4.4.4. Zaključak o šteti
(152)
Većina pokazatelja štete industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja pokazivala je negativno kretanje. Obujam proizvodnje smanjio se za 5 %, što je dovelo do smanjenja iskorištenosti kapaciteta od 8 %. Stabilan obujam prodaje na rastućem tržištu doveo je do smanjenja tržišnog udjela od 5 %. Zaposlenost se smanjila za 11 %, a trošak rada povećao za 8 %. Ulaganja su se smanjila za 17 %, a povrat ulaganja ostao je negativan tijekom razmatranog razdoblja i pokazivao je trend pogoršanja.
(153)
Jedini čimbenici štete koji su jasno pokazivali blago pozitivno kretanje jesu proizvodni kapacitet i produktivnost. U svakom slučaju, to povećanje proizvodnog kapaciteta u skladu je s povećanjem potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Porast produktivnosti bio je posljedica smanjenja broja zaposlenika.
(154)
Neki čimbenici štete, primjerice tržišni udjel, prodajne cijene i trošak proizvodnje, privremeno su se razvijali u pozitivnom smjeru 2011. odnosno 2012. u usporedbi s prethodnom godinom, a potom su se ponovno smanjili. Profitabilnost je bila negativna sve četiri godine, a novčani tok tri od četiri godine.
(155)
Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
5. UZROČNOST
(156)
Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz iz predmetnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, troškovi energenata, višak kapaciteta i tržišno natjecanje u Uniji.
5.1. Učinci dampinškog uvoza
(157)
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 4 %, ali se istodobno obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao za 70 %, dok je tržišni udjel industrije Unije pokazivao silazno kretanje. Utvrđeno je da su se obrasci prema kojima se tržišni udjel uvoza povećao, a industrije Unije smanjio podudarali. Povećanje tržišnog udjela uvoza usporilo se 2012. i oporavilo u razdoblju ispitnog postupka, dok je smanjenje tržišta industrije Unije isto tako usporilo 2012. i ponovno palo u razdoblju ispitnog postupka. Stoga je jasno da je izgubljeni tržišni udjel industrije Unije povezan s povećanjem dampinškog uvoza.
(158)
Cijene uvoza iz predmetnih zemalja smanjile su se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Cijene industrije Unije smanjile su se za 11 % tijekom istog razdoblja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja obarane su cijene industrije Unije za 9,6 % - 11,3 %, čime je izvršen pritisak na cijene industrije Unije. Zbog kretanja cijena prouzročenog povećanim dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja industrija Unije nije mogla zadržati svoj tržišni udjel ili postati profitabilna.
(159)
Zainteresirane strane tvrdile su da se uvezeni proizvodi iz predmetnih zemalja nisu natjecali s proizvodima koje prodaje industrija Unije. Iz predmetnih zemalja navodno su u najvećoj mjeri uvezeni tanki proizvodi debljine manje od 2 mm, dok proizvode veće debljine uglavnom dobavlja industrija Unije. Ta tvrdnja nije bila potkrijepljena činjenicama utvrđenima ispitnim postupkom. Doista, proizvođači izvoznici i industrija Unije prodaju debele proizvode debljine veće od 2 mm te tanke proizvode manje debljine. Isto tako, prosječan omjer debelih i tankih proizvoda sličan je te iznosi približno 30 % - 35 % kako za industriju Unije, tako i za proizvođače izvoznike u uzorku iz predmetnih zemalja.
(160)
Zainteresirane strane tvrdile su da ne postoji povezanost između razine i cijene uvoza iz NRK-a te profitabilnosti industrije Unije. Posebno su uputile na smanjenje uvoza i stabilne cijene iz NRK-a u razdoblju 2011. - 2012., što navodno nije moglo prouzročiti smanjenje prosječnih cijena na tržištu Unije. Istodobno su se povećali gubitci industrije Unije, a obujam prodaje bio je prilično stabilan.
(161)
Međutim, u ovoj se analizi selektivno usredotočuje samo na te dvije godine umjesto na cijelo razmatrano razdoblje. Kada se analizira cijelo razdoblje, jasno je da je snažno povećanje dampinškog uvoza dovelo ne samo do smanjenja profitabilnosti već i do gubitka tržišnog udjela industrije Unije te pada proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta zaposlenosti, ulaganja i povrata ulaganja. Iako se u 2012. nisu strogo slijedila opća kretanja, ona su ostala negativna. Naime, svrha procjene pokazatelja štete tijekom duljeg razdoblja od četiri godine jest izbjegavanje zaključivanja na temelju izoliranih događaja ako takvi postoje. U svakom slučaju, učinci dampinškog uvoza iz obiju predmetnih zemalja procijenjeni su kumulativno zbog razloga objašnjenih u prethodnim uvodnim izjavama 97. do 102. Stoga nije bilo opravdano procijeniti samo neovisne učinke dampinškog uvoza iz NRK-a.
(162)
Zainteresirane strane tvrdile su da je tržišni udjel koji je industrija Unije izgubila zbog uvoza iz Tajvana neznatan. Prema podatcima dostavljenima u pritužbi tajvanski uvoz imao je tržišni udjel od 4,98 % u razdoblju ispitnog postupka, a povećao se za 1,09 % od 2010. do razdoblja ispitnog postupka. Zainteresirane strane tvrdile su da je stoga nemoguće da je tajvanski izvoz prouzročio štetu za koju su podnositelji pritužbe tvrdili da su je pretrpjeli.
(163)
Prema nalazima ispitnog postupka tržišni udjel tajvanskog uvoza općenito se povećao tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je 5,1 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. U ispitnom postupku isto se tako jasno utvrdilo da je taj dampinški uvoz znatno obarao prodajne cijene industrije Unije. Stoga, suprotno tvrdnji zainteresirane strane, dampinški uvoz iz Tajvana vršio je pritisak na cijene te je zajedno s kineskim dampinškim uvozom prouzročio štetu industriji Unije kako je prethodno izneseno. Podsjeća se da su učinci dampinškog uvoza iz obiju predmetnih zemalja ocijenjeni kumulativno zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama 97. do 102. Stoga učinci dampinškog uvoza samo iz Tajvana nisu ocijenjeni samostalno.
(164)
Zainteresirane strane tvrdile su da je obujam tajvanskog uvoza preuveličan jer je navodno uključivao znatne količine hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Kine ili Koreje koje su pogrešno deklarirane kao tajvanske. Međutim, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena dokazima.
(165)
Međutim, tajvanska društva koja surađuju (proizvođači i ostale strane koje surađuju) prijavila su izvoz koji čini veliku većinu ukupnog uvoza iz Tajvana. Stoga je pitanje navodno pogrešno deklariranih proizvoda koji nisu podrijetlom iz Tajvana moglo imati vrlo ograničen utjecaj ako je taj utjecaj uopće postojao.
(166)
Zainteresirane strane tvrdile su da su cijene kineskih i tajvanskih proizvođača izvoznika, kao i cijene industrije Unije, slijedile cijenu nikla. Iako je doista moguće da je tijekom vremena kretanje cijena proizvođača izvoznika slijedilo kretanje cijena sirovina, time se ne rješava pitanje apsolutne razine cijene. U tom pogledu, ispitnim je postupkom utvrđeno da su i kineske i tajvanske cijene obarale cijenu industrije Unije za 9,6 % - 11,3 %. Ako je valjan, argument da su se kineske i tajvanske cijene i cijene industrije Unije razvijale slično tijekom razmatranog razdoblja samo bi doveo do zaključka da je kineski i tajvanski izvoz obarao cijene industrije Unije za sličnu maržu tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(167)
Zainteresirane strane tvrdile su da navodna smanjena ulaganja ne dokazuju da je industrija Unije trpjela materijalnu štetu. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena ispitnim postupkom. Ulaganja su se zaista nastavila smanjivati za 17 % tijekom razmatranog razdoblja kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 149.
(168)
Komisija je u ovoj fazi zaključila da je povećani jeftini dampinški uvoz iz predmetnih zemalja prouzročio materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2. Učinci drugih čimbenika
5.2.1. Uvoz iz trećih zemalja
(169)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:
Tablica 15.
Uvoz iz trećih zemalja
Zemlja
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Indija
Obujam (u tonama)
17 568
29 437
33 763
61 855
Indeks
100
168
192
352
Tržišni udjel (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Prosječna cijena (EUR/tone)
1 912
2 421
2 218
2 098
Indeks
100
127
116
110
Južna Koreja
Obujam (u tonama)
72 256
70 297
62 047
92 189
Indeks
100
97
86
128
Tržišni udjel (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Prosječna cijena (EUR/tone)
1 932
2 112
1 891
1 839
Indeks
100
109
98
95
Južna Afrika
Obujam (u tonama)
66 142
51 788
50 718
51 907
Indeks
100
78
77
78
Tržišni udjel (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Prosječna cijena (EUR/tone)
2 302
2 355
2 102
1 943
Indeks
100
102
91
84
SAD
Obujam (u tonama)
94 923
82 387
82 624
90 947
Indeks
100
87
87
96
Tržišni udjel (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Prosječna cijena (EUR/tone)
2 695
2 943
2 646
2 304
Indeks
100
109
98
85
Ostale treće zemlje
Obujam (u tonama)
85 674
109 406
74 897
59 204
Indeks
100
128
87
69
Tržišni udjel (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Prosječna cijena (EUR/tone)
2 450
2 659
2 715
2 669
Indeks
100
109
111
109
Ukupno sve treće zemlje, osim predmetnih zemalja
Obujam (u tonama)
336 564
343 313
304 049
356 102
Indeks
100
102
90
106
Tržišni udjel (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Prosječna cijena (EUR/tone)
2 351
2 549
2 371
2 156
Indeks
100
108
101
92
Izvor: Eurostat
(170)
Treće zemlje s najvećim obujmima uvoza bile su Indija, Južna Koreja, Južna Afrika i SAD s tržišnim udjelima koji su se kretali između 1,6 % i 2,8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Tržišni udjel svih ostalih trećih zemalja iznosio je 10,8 %.
(171)
Uvoz iz Indije bio je zanemariv i iznosio je 1 % ili manje tijekom većine razmatranog razdoblja. Prag od 1 % premašio je samo jednom, i to tijekom razdoblja ispitnog postupka, kada je imao tržišni udjel od 1,9 %.
(172)
Tržišni udjel Južne Koreje bio je prilično stabilan tijekom razmatranog razdoblja, od 2010. do 2012. smanjio se sa 2,3 % na 1,9 %, a na kraju se povećao na samo 2,8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(173)
Uvoz iz Južne Afrike i SAD-a pokazuje silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel uvoza iz Južne Afrike smanjio se sa 2,1 % na 1,6 %, dok se tržišni udjel uvoza iz SAD-a smanjio sa 3,0 % na 2,8 %.
(174)
U pogledu cijena na temelju podataka Eurostata, može se primijetiti da je samo cijena uvoza iz Južne Koreje bila niža od cijene uvoza iz NRK-a i Tajvana, dok je uvoz iz Južne Afrike imao slične cijene, a uvoz iz Indije i SAD-a više cijene. Potrebno je ipak napomenuti da se predmetni proizvod/istovjetan proizvod sastoji od različitih razreda čelika, što dovodi do razlika u cijeni koje nisu mogle biti uzete u obzir u prosječnoj cijeni koju je zabilježio Eurostat.
(175)
Zainteresirane strane uputile su na uvoz iz ostalih trećih zemalja, uključujući SAD, Južnu Koreju, Indiju i Južnu Afriku. Tvrdile su da je taj uvoz morao utjecati na stanje industrije Unije i s obzirom postojanje znatnog uvoza iz ostalih trećih zemalja koji ne podliježe ispitnom postupku Komisije, uvoz iz NRK-a i Tajvana ne bi trebalo smatrati odgovornim za bilo koju štetu koju je prouzročio uvoz iz ostalih zemalja.
(176)
Kako je prethodno opisano, među ostalim zemljama koje su bile ishodište uvoza hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika u Uniju u razdoblju ispitnog postupka, Tajvan i NRK imaju najveće tržišne udjele (5,1 % odnosno 4,3 %). Uvoz ni iz jedne druge zemlje tijekom razmatranog razdoblja nije premašivao tržišni udjel od 3 %. Isto tako, iako se tijekom razmatranog razdoblja tržišni udjel iz predmetnih zemalja povećao za 3,7 postotnih bodova, ukupno je tržišni udjel iz trećih zemalja koje nisu predmetne zemlje ostao stabilan uz povećanje od samo 0,2 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.
(177)
Zbog stabilnog kretanja obujam uvoza Komisija privremeno zaključuje da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije u znatnoj mjeri pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2.2. Izvozni rezultati industrije Unije
(178)
Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:
Tablica 16.
Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Obujam izvoza (u tonama)
185 377
188 431
182 370
178 010
Indeks
100
102
98
96
Prosječna cijena (EUR/tona)
2 148
2 353
2 082
1 915
Indeks
100
110
97
89
Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku
(179)
Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku smanjuje se nakon jednokratnog povećanja obujma i prodajnih cijena u 2011. Obujam izvoza proizvođača u uzorku općenito je predstavljao približno 12 % njihove zajedničke proizvodnje. Iako je smanjeni izvoz možda pridonio padu proizvodnje, s obzirom na nisku razinu izvoza u odnosu na prodaju u Uniji, svaki doprinos izvoza šteti koju je pretrpjela industrija Unija bio bi vrlo ograničen.
5.2.3. Trošak energenata, višak kapaciteta
(180)
Zainteresirane strane tvrdile su da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica visokih troškova energenata, koji su navodno bili 20 % viši nego u NRK-u. Međutim, energenti su tek mali čimbenik troška proizvodnje hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika i obično čini manje od 10 % ukupnih troškova. Ako zanemarimo pitanje odražavaju li troškovi energenata u NRK-u tržišne vrijednosti ili ne, razlika u cijenama energenata nije mogla prouzročiti štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(181)
Zainteresirane strane tvrdile su, suprotno podatcima dostavljenima u pritužbi, da je industrija Unija imala znatan višak kapaciteta. Komisija je primijetila smanjenje iskorištenosti kapaciteta industrije Unije sa 77 % u 2010. na 70 % u razmatranom razdoblju. Međutim, proizvodni kapacitet industrije Unije i potrošnja na tržištu Unije razvijali su se usporedno; oba su se pokazatelja tijekom razmatranog razdoblja povećala za 4 %. Gubitak iskorištenosti kapaciteta stoga je prouzročen nemogućnošću industrije Unije da iskoristi rastuće tržište jer je taj rast apsorbirao dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. Posljedični navodni višak kapaciteta stoga je više posljedica dampinškog uvoza nego uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(182)
Komisija je zaključila da ni trošak energenata industrije Unije ni navodni višak kapaciteta nisu mogli prouzročiti pretrpljenu štetu.
5.3. Zabrinutost u pogledu tržišnog natjecanja
(183)
Zainteresirane strane tvrdile su da je uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika iz NRK-a narastao kao odgovor na koncentraciju kapaciteta u Uniji na mali broj dobavljača, pri čemu su korisnici u Uniji imali na raspolaganju ograničen broj proizvođača iz Unije. Međutim, u posljednjih deset godina na tržištu Unije uvijek su postojala četiri dobavljača srednje veličine i niz manjih dobavljača. Iako se vlasništvo nekih od tih društava promijenilo tijekom tog razdoblja, broj dobavljača ostao je stabilan. Stoga povećanje dampinškog kineskog uvoza nije moglo biti prouzročeno smanjenjem broja dobavljača u Uniji.
(184)
Zainteresirane strane tvrdile su da je tržište Unije bilo jako koncentrirano te da uvoz iz predmetnih zemalja nije mogao prouzročiti nikakvu štetu industriji Unije. Tvrdile su da obujam uvoza iz Azije nije bilo dostatan da ograniči tržišno natjecanje te da nije mogao spriječiti industriju Unije da poveća svoje cijene. U tom smislu, iste su strane uputile na Odluku Komisije o koncentraciji kojom je odobrena koncentracija (podložno preuzimanju obveza) društava Outokumpu i Inoxum (10) u studenome 2012. („Odluka o koncentraciji društva Outokumpu”).
(185)
Međutim, analiza u postupku koncentracije i antidampinški ispitni postupak odnose se na različite pravne okvire koji imaju različite ciljeve. Dok se u postupku koncentracije analizira hoće li predložena koncentracija izazvati zabrinutost u pogledu s tržišnog natjecanja, u antidampinškom ispitnom postupku analizira se je li industrija Unije izložena štetnom dampingu.
(186)
U svakom slučaju, u okviru Odluke o koncentraciji društva Outokumpu ispitalo se hoće li stjecanje društva Inoxum od strane društva Outokumpu dovesti do nastanka dominantnog sudionika na tržištu Unije. Zajednički subjekt društava Outokumpu i Inoxum imao bi zajednički tržišni udjel veći od 50 % te bi se broj glavnih proizvođača smanjio s četiri na tri. Tom se odlukom društvo Outokumpu obvezuje prodati dio društva Inoxum, uključujući društvo za proizvodnju Acciai Speciali Terni („AST”). Cilj te prodaje bilo je upravo održavanje tržišnog natjecanja na tržištu hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika u Uniji, a tržišni udjel planiranog subjekta nakon spajanja (društvo Outokumpu i sva imovina društva Inoxum, uključujući društvo AST) veći od 50 % na tržištu Unije nikada se nije ostvario. Umjesto toga, još uvijek postoje četiri sudionika srednje veličine i niz manjih sudionika koji se međusobno natječu, a pritom nijedna od tih strana nema razinu snage na tržištu koju bi imao predloženi subjekt nakon koncentracije koji je analiziran u predmetu koncentracije.
(187)
Zainteresirane strane uputile su i na raspravu u Odluci o koncentraciji društva Outokumpu o činjenici da proizvođači iz Unije nisu bili ograničeni azijskim uvozom tijekom razdoblja kada je zbog promjena cijena nikla, tečajne stope i niskih cijena nikla na Londonskoj burzi metala azijski uvoz bio manje konkurentan. U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu navedeno je da „čak i ako ograničenje koje predstavlja uvoz trenutačno možda nije jako, moguće je da će se povećati u budućnosti” (11), što je potom dovelo do procjene vjerojatnog razvoja tržišta. Trenutačnim ispitnim postupkom pokazalo se sljedeće: dampinški uvoz iz predmetnih zemalja u razdoblju ispitnog postupka dosegao je tržišni udjel od 9,5 % i povećao se za 70 % u usporedbi s 2010. Utvrđeno je i da je taj dampinški uvoz obarao cijene industrije Unije za 9,6 % - 11,3 %.
(188)
Osim toga, činjenica da je potražnja na tržištu Unije relativno stabilna čak i u slučaju znatnih promjena cijene ne znači da kupci nisu osjetljivi na cijenu. Iako niže cijene koje nude izvoznici ne dovode do povećane potrošnje na tržištu Unije, ispitnim postupkom jasno se pokazalo da su kupci spremni kupiti veće količine jeftinog uvoza. Budući da taj jeftini uvoz ne stvara nikakvu dodatnu potražnju, ta prodaja ide na štetu prodaje drugih sudionika na tržištu, uglavnom na štetu industrije Unije.
(189)
Ispitnim postupkom potvrđeno je da industrija Unije prodaje veći asortiman proizvoda od proizvođača izvoznika koji surađuju. Međutim, tijekom razdoblja ispitnog postupka približno 75 % prodaje industrije Unije odnosilo se na četiri najčešća razreda čelika (304, 304L, 316L i 430). Sve te razrede izvoznici iz predmetnih zemalja prodavali su u velikom rasponu širina, debljina i završne obrade. Osim toga, proizvodi koji ne pripadaju tim razredima široke potrošnje izravno se natječu jer su ih isto tako prodavali izvoznici iz predmetnih zemalja.
(190)
Nijedna zainteresirana strana u ovom ispitnom postupku nije navela nikakav problem povezan s kvalitetom proizvoda. Odlukom o koncentraciji društva Outokumpu utvrđeno je da, iako se u prosjeku kvaliteta koju proizvode neeuropski proizvođači može smatrati usporedivom s kvalitetom europskih proizvođača (12), kupci s posebnim zahtjevima ne mogu kupovati iz Azije (13). Međutim, kako je prethodno opisano, velika većina prodaje industrije Unije jesu proizvodi široke potrošnje usporedive kvalitete.
(191)
Ostala pitanja koja neke kupce sprječavaju u kupnji uvezenih hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika jesu dulje vrijeme između narudžbe i isporuke zbog dugog prijevoza iz predmetnih zemalja te manje povoljni uvjeti plaćanja koje nude proizvođači u predmetnim zemljama. Međutim, ta su pitanja uglavnom važna za kupce koji kupuju izravno od čeličana, što čini samo približno jednu trećinu tržišta Unije.
(192)
Istodobno, većina prodaje odvijala se preko servisnih centara za čelik, koji čine približno dvije trećine tržišta Unije. Gotovo cjelokupna prodaja iz predmetnih zemalja zaista se odvija preko neovisnih servisnih centara, koji isto tako kupuju od industrije čelika. U tom slučaju uvjeti plaćanja koje nudi distributer važni su za korisnika. Budući da se te prodaje obično obavljaju iz zaliha distributera, relevantno vrijeme između narudžbe i isporuke jest i vrijeme potrebno za slanje robe od distributera korisniku. Stoga ta pitanja ne utječu na većinu prodaje.
(193)
Na većinu prodaje industrije Unije stoga izravno utječe dampinški uvoz iz predmetnih zemalja.
(194)
Komisija je stoga zaključila da se uvjetima tržišnog natjecanja u Uniji nije moglo spriječiti da dampinški uvoz iz predmetnih zemalja prouzroči štetu industriji Unije.
5.4. Učinak cijena sirovina
(195)
Zainteresirane strane tvrdile su da je odluka o kupnji predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja ili istovjetnog proizvoda koji je proizvela industrija Unije ovisi o razvoju cijena sirovina, posebno nikla. Razlog tome jest činjenica da izvoznici naplaćuju jedinstvenu cijenu, dok industrija Unije naplaćuje osnovnu cijenu plus dodatnu naknadu za slitine.
(196)
Stoga bi uvoznicima navodno bilo isplativije kupovati od predmetnih zemalja kad se cijene sirovina povećaju (jer će se cijene industrije Unije povećati, dok će cijene izvoznika ostati stabilne). S druge strane, ako se cijene sirovina smanje, izvoznicima bi navodno bilo manje isplativo kupovati od predmetnih zemalja (jer će se cijene industrije Unije smanjiti, dok će cijene izvoznika ostati stabilne).
(197)
U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu analizirao se učinak očekivanog razvoja cijene nikla na odluke uvoznika povezane s kupnjom (14). U sadašnjoj istrazi analiziralo se je li razvoj uvoza doista slijedio razvoj stvarnih cijena nikla i prethodno opisani obrazac. Cijene nikla (15) pale su za 31 % sa 16 453 EUR/tona u 2010. na 11 327 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka. Prema tvrdnji koju su iznijele zainteresirane strane, a koja je opisana u prethodnoj uvodnoj izjavi 196., to je smanjenje cijena nikla trebalo dovesti do smanjenja uvoza iz predmetnih zemalja. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da se, unatoč znatnom smanjenju cijena nikla, tijekom istog razdoblja izvoz iz predmetnih zemalja povećao za 70 % kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 104.
(198)
Iako je razvoj cijena sirovina možda imao određeni učinak na razvoj obujam uvoza, ostali čimbenici poput niske razine cijene proizvođača izvoznika jasno su bili jači od tog učinka. Stoga se smatra da razvoj cijena nikla nije imao trajni utjecaj na opće uzlazno kretanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja.
5.5. Promjene obrazaca potrošnje
(199)
U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu utvrđeno je da apsolutna razina cijene nikla i promjenjivost cijena nikla vjerojatno smanjuju privlačnost nehrđajućeg čelika kao materijala i usmjeruju potražnju na nehrđajući čelik koji ne sadržava nikal (16).
(200)
U pogledu privlačnosti nehrđajućeg čelika kao materijala tvrdilo se i da niz kretanja može imati utjecaj na zamjenu nehrđajućeg čelika ili prelazak na nehrđajući čelik, uključujući potrebu za upotrebom lakših materijala npr. u automobilima (negativan utjecaj na nehrđajući čelik; prijelaz s čelika na kompozitne materijale), kraći vijek trajanja proizvoda u potrošačkoj robi (negativan utjecaj na nehrđajući čelik; upotrebljavaju se jeftiniji materijali), povećanu potrebu za pročišćivanjem vode i proizvodnjom zelene energije (pozitivan utjecaj na nehrđajući čelik; teško ga je zamijeniti u brojnim primjenama) i razvoj cijena mogućih konkurentnih materijala (željezna ruda, aluminij, bakar) (17).
(201)
U tom pogledu u ovom su ispitnom postupku potvrđeni nalazi iz Odluke o koncentraciji društva Outokumpu (18) da je potražnja za nehrđajućim čelikom općenito, a posebno hladnovaljanim ravnim proizvodima od nehrđajućeg čelika, prilično neelastična. Glavnina rasta potrošnje zabilježena je od 2010. do 2011. kada su se cijene povećavale. Tijekom razdoblja smanjivanja cijena od 2011. do razdoblja ispitnog postupka potrošnja je ostala stabilna i porasla je za samo 1 %. Zamjena nehrđajućeg čelika ili prelazak na nehrđajući čelik, uključujući prethodno navedene čimbenike, stoga nisu imali mjerljiv utjecaj na ukupnu potrošnju hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika.
(202)
U pogledu preusmjeravanja potražnje na razrede nehrđajućeg čelika koje ne sadržavaju nikal i koje su osim toga istovjetni proizvod, u detaljnoj analizi prodajnih transakcija o kojoj su izvijestili proizvođači iz Unije u uzorku potvrđuju se nalazi Odluke o koncentraciji društva Outokumpu.
(203)
Međutim, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 138., cijene koje je naplaćivala industrija Unije izravno su povezane s razredom čelika i odgovarajućim troškovima sirovina. Stoga preusmjeravanje potražnje s jednog razreda čelika na drugi ima neutralan utjecaj na rezultate industrije Unije.
(204)
Stoga se u ovoj fazi zaključuje da promjene obrazaca potrošnje nisu imale negativan utjecaj na rezultate industrije Unije.
5.6. Zaključak o uzročnosti
(205)
Jeftini dampinški uvoz iz predmetnih zemalja povećao se apsolutno i relativno u smislu potrošnje u Uniji u trenutku kada se većina čimbenika štete industrije Unije (proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, tržišni udjel, zaposlenost, prodajne cijene, trošak rada, profitabilnost, ulaganja, povrat ulaganja) pogoršala. Dampinški uvoz iz predmetnih zemalja obarao je cijene industrije Unije za 9,6 % - 11,3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(206)
Ostali čimbenici, primjerice trošak energenata, kapacitet i uvjeti tržišnog natjecanja na tržištu Unije, nisu pridonijeli šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Čimbenici kao što su uvoz iz ostalih trećih zemalja i izvoz industrije Unije možda su pridonijeli šteti, ali u vrlo ograničenoj mjeri.
(207)
Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi privremeno zaključila da je materijalnu štetu industriji Unije prouzročio dampinški uvoz iz predmetnih zemalja te da drugi pojedinačno razmotreni čimbenici nisu prekinuli tu uzročno-posljedičnu vezu. Šteta se uglavnom odnosi na osjetljivo financijsko stanje industrije Unije i pad proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, zaposlenosti i tržišnog udjela.
(208)
Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak ostalog uvoza, izvoza industrije Unije, troška energenata, kapaciteta i uvjeta tržišnog natjecanja na negativan razvoj industrije Unije u smislu njezina financijskog stanja, proizvodnje i tržišnog udjela bio je vrlo ograničen ili nije postojao.
6. INTERES UNIJE
(209)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika.
6.1. Interes industrije Unije
(210)
Većina industrije Unije podupire uvođenje mjera. Najveći proizvođač iz Unije nije surađivao u ispitnom postupku, iako se nije protivio pritužbi. Šest proizvođača iz Unije koji čine približno 55 % prodaje i proizvodnje u Uniji surađivalo je u ispitnom postupku i podržalo pritužbu.
(211)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu. Svi financijski pokazatelji (profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja) tijekom razmatranog razdoblja bili su uglavnom negativni. Ostali pokazatelji primjerice proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, zaposlenost i tržišni udjela, tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se negativno. Industrija Unije jedva je uspjela održati mali obujam prodaje poslije krize te nije mogla iskoristiti rast tržišta.
(212)
Ako mjere izostanu, dampinški uvoz iz predmetnih zemalja nastavit će prisiljavati industriju Unije da prodaje po cijenama kojima ostvaruje gubitak. Takvo gomilanje dodatnih gubitaka dovest će do daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije. Stoga je u interesu industrije Unije da se uvedu mjere.
6.2. Interes nepovezanih uvoznika i distributera
(213)
Uvoznici i distributeri (uključujući servisne centre za čelik) bili su vrlo aktivni u ovom ispitnom postupku. Javio se trideset i jedan uvoznik i distributer te su izrazili protivljenje uvođenju mjera.
(214)
Uvoznici i distributeri tvrdili su da će se uvođenjem mjera ograničiti njihovi mogući izvori opskrbe. Tvrdili su da u slučaju uvođenja mjera više neće moći nabavljati hladnovaljane ravne proizvode od nehrđajućeg čelika iz NRK-a i Tajvana.
(215)
Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da svi uvoznici i distributeri kupuju od više izvora, uključujući industriju Unije, predmetne zemlje i ostale treće zemlje. Stoga samo u određenoj mjeri ovise o opskrbi iz predmetnih zemalja.
(216)
Te strane mogu nastaviti kupovati hladnovaljane ravne proizvode od nehrđajućeg čelika od industrije Unije i od ostalih zemalja koje ne podliježu ovom ispitnom postupku (npr. Indija, Južna Afrika, Južna Koreja ili SAD) i koje zajedno imaju tržišni udjel od 11 %. Stoga su i industrija Unije i uvoz iz ostalih trećih zemalja vjerodostojna alternativa kineskom i tajvanskom uvozu.
(217)
U ovoj se fazi stoga zaključuje da bi uvođenje mjera moglo imati mali negativan utjecaj na stanje nepovezanih uvoznika i distributera.
6.3. Interes korisnika
(218)
Niz je zainteresiranih strana, uključujući proizvođače izvoznike i distributere, izrazilo zabrinutost u pogledu mogućih negativnih učinaka mjera na korisnike. Sami korisnici ne dijele tu zabrinutost. Stupanj sudjelovanja korisnika u ovom predmetu bio je vrlo nizak. Šest korisnika (uključujući jednu grupaciju od četiriju društava) izrazilo je mišljenje, a samo se jedan od njih usprotivio uvođenju mjera. Ostali korisnici i njihova udruženja nisu sudjelovali ili su se izričito suzdržali od zauzimanja stava.
(219)
Stoga se privremeno zaključuje da uvođenje mjera nije protiv interesa korisnika.
6.4. Zabrinutost u pogledu tržišnog natjecanja
(220)
U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu Komisija je utvrdila da bi predložena koncentraciji društava Outokumpu i Inoxum vjerojatno rezultirala znatnom preprekom učinkovitom tržišnom natjecanju u obliku nekoordiniranih učinaka jer bi se stvorio dominantan položaj na tržištu Europskoga gospodarskog prostora (EGP) za hladnovaljane ravne proizvode od nehrđajućeg čelika (19). Kako bi se izbjegla takva prepreka, Komisija je prihvatila da je paket za prodaju, koji uključuje društvo AST, dostatan za rješavanje zabrinutosti u pogledu tržišnog natjecanja. (20) Doista, popravnom mjera koju je Komisija prihvatila održala su se četiri proizvođača srednje veličine u Uniji.
(221)
Ta popravna mjera već je provedena i sada ima puni učinak. Osim toga, uvođenjem antidampinških mjera ne smanjuje se broj proizvođača srednje veličine u Uniji. Stoga se u ovoj fazi zaključuje da se uvođenjem mjera ne smanjuje ili uklanja učinak obveze koju je Komisija prihvatila u Odluci o koncentraciji društva Outokumpu.
6.5. Zaključak o interesu Unije
(222)
Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajvana ne bi bilo u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka.
7. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(223)
Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.
7.1. Razina uklanjanja štete (marža štete)
(224)
Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija mora najprije ustanoviti iznos carinskih pristojbi koji je potreban kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.
(225)
Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u izostanku dampinškog uvoza.
(226)
Profitabilnost industrije Unije bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja, to jest od 2010. do 2013. Prethodne godine 2008. i 2009. bile su obilježene naglim padom potražnje tijekom svjetske gospodarske krize te se dobit ostvarenu u tim godinama stoga ne može smatrati ostvarenom u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Dok je u prethodnom ispitnom postupku, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 134., privremeno utvrđeno postojanje dampinga za 2007., nije se mogla utvrditi materijalna povezanost između tog uvoza i stanja u industriji Unije. U tu je svrhu ciljna dobit određena na 8,1 %, što je bila dobit koju je industrija Unije ostvarila 2007. To je bila zadnja reprezentativna godina s uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja prije naglog pada potražnje u 2008. i 2009. Doista, veličina tržišta u 2013. gotovo je dosegla razne potrošnje iz 2007.
(227)
Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije oduzimanjem stvarnoga gubitka ostvarenog tijekom razdoblja ispitnog postupka od prodajnih cijena Unije i dodavanjem prethodno navedene profitne marže od 8,1 %.
(228)
Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u predmetnim zemljama, kako je utvrđena za izračun obaranja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
(229)
Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i dampinška marža za ta društva (vidjeti prethodne uvodne izjave (57), (60), (85) i (88)).
7.2. Privremene mjere
(230)
Trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a i Tajvana u skladu s pravilom niže pristojbe prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos stopa pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinga ili marži štete, ovisno o tome koja je niža.
(231)
Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 4., Komisija je Provedbenom uredbom (EU) br. 1331/2014 uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajvana uvjetovala evidentiranjem s obzirom na moguću retroaktivnu primjenu svih antidampinških i kompenzacijskih mjera na temelju članka 10. stavka 4. Osnovne uredbe i članka 16. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (21) („Osnovna antisubvencijska uredba”).
(232)
U pogledu trenutačnog antidampinškog ispitnog postupka i s obzirom na prethodne nalaze trebalo bi prekinuti evidentiranje uvoza za potrebe antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe.
(233)
U pogledu usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 3.), trebalo bi nastaviti evidentiranje uvoza iz NRK-a na temelju članka 24. stavka 5. Osnovne antisubvencijske uredbe.
(234)
U ovoj fazi postupka ne može se donijeti odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera.
(235)
Na temelju prethodno navedenog privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:
Zemlja
Društvo
Dampinška marža
(%)
Marža štete
(%)
Privremena antidampinška pristojba
(%)
NRK
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Ostala društva koja surađuju
30,0
24,5
24,5
Sva ostala društva
34,9
25,2
25,2
Tajvan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Ostala društva koja surađuju
10,9
22,9
10,9
Sva ostala društva
12,0
22,9
12,0
(236)
Pojedinačne stope antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih društava. Te stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.
(237)
Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (22). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.
(238)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških mjera, antidampinšku pristojbu za „sva ostala društva” trebala bi se primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, nego i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(239)
Od 26. ožujka 2015. zaštita od dampinškog uvoza osigurava se privremenom antidampinškom pristojbom. Stoga više nije potrebno evidentirati uvoz za potrebe zaštite od dampinškog uvoza. Stoga je u skladu s time potrebno izmijeniti članak 1. stavak 1. Uredbe (EU) br. 1331/2014.
8. ZAVRŠNE ODREDBE
(240)
U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pismene primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.
(241)
Nalazi koji se odnose na uvođenje privremene pristojbe privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz ravnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljanih (hladnoreduciranih), koji su trenutačno razvrstani u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 i 7220 20 89 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana.
2. Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jesu sljedeće:
Zemlja
Društvo
Privremena antidampinška pristojba
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Narodna Republika Kina
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šangaj
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I.
24,5
Sva ostala društva
25,2
C999
Tajvan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu II.
10,9
Sva ostala društva
12,0
C999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:
(a)
zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;
(b)
dostaviti pisane primjedbe Komisiji i
(c)
zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.
2. U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane navedene u članku 21. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.
Članak 3.
Članak 1. stavak 1. Provedbene uredbe (EU) br. 1331/2014 mijenja se kako slijedi:
„1. Carinska tijela ovime se upućuju, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 597/2009, da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi evidentirala uvoz u Uniju ravnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljanih (hladnoreduciranih), trenutačno razvrstanih u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 i 7220 20 89 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.”
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2015.