РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/110 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и за прекратяване на процедурата по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване („предишното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1256/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, Китайската народна република („КНР“), Русия, Тайланд и Украйна („окончателните антидъмпингови мерки“). Тези мерки са под формата на адвалорно мито, което е между 10,1 и 90,6 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуването на известие (3) за предстоящото изтичане на срока на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 септември 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Комитета за защита на производството на заварени стоманени тръби на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от общото производство на Съюза на заварени тръби и тръбопроводи.
(3)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 19 декември 2013 г. с известие (4), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПРП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в Беларус, КНР, Русия и Украйна („засегнатите държави“), несвързаните вносители и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
4.2.1. Извадка по отношение на производителите износители
(8)
Поради видимо големия брой производители износители в КНР, Русия и Украйна, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане.
(9)
В крайна сметка Комисията не получи отговори на въпросника, изготвен във връзка с подбора на извадката, от производители износители в КНР. Един отговор във връзка с подбора на извадката беше получен от един производител износител в Украйна. Три отговора във връзка с подбора на извадката бяха получени от производители износители в Русия. Поради това Комисията счете, че изготвянето на извадка от производители износители не е необходимо.
4.2.2. Извадка по отношение на вносителите и производителите от Съюза
(10)
Поради видимо големия брой несвързани вносители в Съюза, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Тъй като не бе получен отговор от нито един несвързан вносител, по отношение на несвързаните вносители не бе приложено изготвяне на извадка.
(11)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вредата. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполагаше Комисията при започването на процедурата, като бяха използвани следните критерии: обемът на продажбите на производителите, производственият им обем и географското им местоположение в Съюза. Извадката съответстваше на най-големия представителен обем на производство, който можеше да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, и който представлява 52 % от общото производство на промишлеността на Съюза и нейните продажби за несвързани клиенти в ЕС. Освен това извадката бе представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като бяха обхванати четири различни държави членки. С производителите от ЕС бяха проведени консултации относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Като се има предвид, че не се отзоваха други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга, на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители и производители от Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители в Съюза:
-
Arcelor Mittal Karvina, Чешката република,
-
Arcelor Mittal Krakow, Полша,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Италия,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Обединеното кралство;
б)
производител износител в Беларус:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Беларус;
в)
търговец, свързан с производителя износител в Украйна:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария;
г)
производител в Русия:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Русия;
д)
производител в държавата аналог:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Южна Африка.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт и газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, КНР, Русия и Украйна.
(14)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Установено бе, че заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от четирите засегнати държави.
(17)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането и четирите държави, които са обект на разследването, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт. Поради това няма вероятност от продължаване на дъмпинга в случая на която и да е от четирите държави, които са обект на разследването. Оценката бе ограничена до вероятността от повторно възникване на дъмпинга, направена при използване на експортните цени за други трети държави. Както и при предишното разследване, износът за Беларус не бе взет предвид за тази цел.
ДЪРЖАВИ С НЕПАЗАРНА ИКОНОМИКА
1. Държава аналог
(18)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Беларус и КНР не се считат за държави с пазарна икономика. При предишното разследване като държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност бяха използвани САЩ. В известието за започване на преразглеждане беше предвидено като държава аналог при въпросното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките да бъдат използвани САЩ съгласно предложеното от заявителя.
(19)
Комисията получи коментари от дружеството Mogilev, както и от беларуските власти. Не бяха получени коментари от заинтересовани страни в КНР.
(20)
Беларуските заинтересовани страни заявиха, че изборът на САЩ не е подходящ поради предполагаеми връзки между единствения оказал съдействие производител от САЩ и промишлеността на Съюза.
(21)
Беларуските заинтересовани страни предложиха като държава аналог да се използва Русия въз основа на твърденията, че руската стоманодобивна промишленост е сходна на стоманодобивната промишленост в Беларус поради общите им връзки с бившия Съветски съюз.
(22)
Разследването обаче установи, че стойността на природния газ не е отразена правилно в производствените разходи на единствения оказал съдействие производител в Русия (вж. съображение 69 по-долу). Освен това съдействието от страна на този производител в Русия не бе достатъчно (вж. съображение 61 по-долу). Поради това изборът на Русия не беше счетен за целесъобразен.
(23)
Комисията също така установи наличието на други трети държави - износителки на разглеждания продукт за Съюза. Комисията се свърза с производители в 14 държави, известни като производители на стомана. Сред тях бяха такива държави, като Босна и Херцеговина, Бразилия, бившата югославска република Македония, Сърбия, Южна Африка, Южна Корея и Тайван.
(24)
В крайна сметка Комисията не получи съдействие от производители от САЩ. Тя обаче получи пълни отговори на въпросника от производители в бившата югославска република Македония и в Южна Африка. Комисията счете, че най-подходящ е изборът на Южна Африка поради значителния обем на продажбите на вътрешния пазар на производителя от тази държава.
БЕЛАРУС
1. Предварителни забележки
(25)
Най-големият известен производител в Беларус - OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev“), оказа съдействие при разследването. Дружеството Mogilev обаче не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 27 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
Нормалната стойност за Беларус бе определена по вид на продукта за сходния продукт въз основа на продажните цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог). Когато не е имало продажби на даден вид на продукта за сходния продукт при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар на Южна Африка, Комисията използва конструирана нормална стойност, като към производствените разходи на сходния продукт добави разходи за продажба, общи и административни разходи и печалба.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(27)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството Mogilev не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза. Поради това вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени за други трети държави.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(29)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, рабатите, отстъпките и нивото на търговията.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(30)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе определен на 28,4 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(31)
Производствените линии на Mogilev са използвани както за производството на заварени тръби и тръбопроводи, така и за производството на кухи профили (производството на двата продукта се различава само с една малка производствена стъпка). Дружеството Mogilev е произвеждало значителни обеми кухи профили и ги е изнасяло и за Съюза, наред с други държави, тъй като по отношение на тези стоки няма действащи антидъмпингови мита. Освен това същото дружество е произвеждало заварени тръби с диаметър, превишаващ 168,3 mm („големи тръби“), които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза.
(32)
Въз основа на сегашния продуктов асортимент свободният капацитет на Mogilev се изчислява на около 20 000 тона или на около 5 % от потреблението на Съюза.
(33)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице риск дружеството Mogilev да продава значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(34)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че неговият действителен свободен капацитет е значително по-малък поради затруднение във връзка с хидравличното изпитване. Хидравлично изпитване обаче е само една малка стъпка в цялостния производствен процес на разглеждания продукт и следователно това затруднение относително лесно може да се елиминира. Поради това аргументът, че свободният капацитет на предприятието трябва да се определи въз основа на затрудненията във връзка с оборудването за хидравлично изпитване, не може да бъде приет.
3.2. Пренасочване на производство от други продукти, произвеждани на същите съоръжения
(35)
Както е посочено в съображение 31 по-горе, понастоящем за Mogilev е по-изгодно да произвежда кухи профили, тъй като те не са предмет на антидъмпингови мита, за разлика от заварените тръби, които са предмет на антидъмпингови мита в Съюза. Действително през разследвания период в рамките на преразглеждането производството е било силно съсредоточено върху продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза и които са формирали преобладаващата част от произведените продукти. При липсата на мерки по отношение на заварените тръби може да се очаква, че Mogilev ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент, като пренасочи капацитет от продуктите, които понастоящем не са предмет на мерки, към заварените тръби.
(36)
Следователно, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск Mogilev поне частично да пренасочи производството от продукти, които понастоящем не са предмет на антидъмпингови мита, към заварени тръби за пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(37)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че не би пренасочило незабавно продуктовия си асортимент от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи, тъй като от няколко години делът на продажбите му на кухи профили е много по-голям в сравнение с този на заварените тръби и тръбопроводи и не би имало причини да променя тази практика.
(38)
В това отношение следва да се посочи, че ЕС е най-големият пазар за кухи профили на Mogilev и че понастоящем дружеството не продава заварени тръби и тръбопроводи на пазара на Съюза. Mogilev не предостави никакви доказателства, че ако мерките бъдат отменени, делът на различните продукти при продажбите за ЕС няма да се промени. Поради това заключението, че ако мерките бъдат отменени, Mogilev вероятно ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент и поне частично ще пренасочи производството от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи за пазара на Съюза, остава в сила.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало беларуски износ на разглеждания продукт за Съюза. Ето защо се наложи преценката на вероятността от риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, да бъде направена въз основа на:
-
преобладаващите продажни цени за други експортни пазари,
-
преобладаващите на пазара на Съюза цени, предлагани както от промишлеността на Съюза, така и от други източници на внос, и
-
поведението при продажби от страна на Mogilev в случая на продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита.
(40)
При сравняване на средните продажни цени на Mogilev за други държави с тези на пазара на Съюза може да бъде установено значително ниво на подбиване на цените. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Цените на Mogilev са по-ниски и в сравнение с други източници на внос на пазара на Съюза, като Индия и Турция.
(41)
Вероятната привлекателност на пазара на Съюза се засилва и от факта, че дружеството Mogilev вече разполага с установени канали за продажба, които понастоящем се използват за продажби на други продукти и които биха могли да бъдат използвани и за продажби на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(42)
В светлината на казаното по-горе Комисията достига до заключението, че в случай че мерките бъдат отменени, е налице значителен риск от пренасочване на износа на дъмпингови цени към пазара на Съюза, тъй като този пазар е много по-привлекателен от гледна точка на цените.
(43)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че значителното увеличение на продажбите му на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар и на руския пазар през разглеждания период не е било отчетено правилно. В това отношение следва да се отбележи, че увеличаването на обема на продажбите на тези пазари е било потвърдено по време на разследването. В своите коментари след оповестяването Mogilev допълнително потвърди, че заварените тръби и тръбопроводи са продавани на цени, които са по-ниски от преобладаващите пазарни цени на пазара на ЕС. Следователно обстоятелството, че обемът на продажбите на тези продукти както на вътрешния пазар, така и на руския пазар се е увеличил с течение на времето, не намалява, нито премахва риска от пренасочване към пазара на Съюза поради по-привлекателните цени в ЕС. Поради това твърдението на Mogilev беше отхвърлено.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(44)
С оглед на наличния свободен капацитет в Беларус, на риска от пренасочване на производството от други продукти към производство на разглеждания продукт и на привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза се достига до заключението, че съществува риск от увеличаване на дъмпинговия износ от Беларус, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
КНР
1. Предварителни бележки
(45)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, Комисията не получи отговори от КНР. Така, при липсата на съдействие от страна на производителите износители в КНР, цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Китайските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(46)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни за вноса и износа (данни на Евростат и данни за китайския износ), както и изданието „Metal Bulletin“.
(47)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности, в съответствие с член 18 от основния регламент.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(48)
Нормалната стойност за КНР бе определена въз основа на средните продажни цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог).
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(49)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители се наложи експортната цена да се определи въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(50)
Комисията първо анализира статистическите данни от Евростат. Тъй като обаче внесените от КНР количества от продукта бяха много ограничени, техните цени бяха счетени за непредставителни. По тази причина вероятната експортна цена бе определена въз основа на китайските търговски статистически данни за износа за трети държави.
2.3. Сравнение
(51)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, разходите за застраховка, неподлежащия на възстановяване ДДС, експортните цени, рабатите и отстъпките.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(53)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 39,3 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(54)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители бяха използвани следните източници:
-
информация, предоставена от заявителя,
-
налични публикации (като например изданието „Metal Bulletin“),
-
информация, събрана при предишното разследване.
(55)
Китайският промишлен сектор за производство на заварени тръби е известен като несъмнено най-големият в света. По данни на „Metal Bulletin“ годишното производство на заварени тръби през 2012 г. възлиза на около 35 милиона тона. Заявителят е изчислил, че производственият капацитет на КНР в областта на заварените тръби далеч надхвърля 45 милиона тона годишно. Така общият свободен капацитет би надхвърлил 10 милиона тона, което се равнява на 25 пъти общото видимо потребление на заварени тръби в ЕС.
(56)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск китайските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(57)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители заключенията са направени въз основа на наличните факти. За тази цел оценката на риска от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, се основава на обществено достъпни източници.
(58)
По данни на обществено достъпни източници, като напр. „Metal Bulletin“, китайските цени са на равнище, което е значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Това несъмнено показва привлекателността на пазара на Съюза, както и способността на китайските производители да предлагат конкурентни цени, в случай че мерките бъдат отменени.
(59)
В светлината на посоченото по-горе Комисията достигна до заключението, че поради съществената разлика в цените, посочена по-горе, е налице значителен риск от отклоняване на търговията от трети държави с по-ниски цени към по-печелившия пазар на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(60)
С оглед на наличния свободен капацитет в КНР и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от значително увеличаване на китайския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
ДЪРЖАВИ С ПАЗАРНА ИКОНОМИКА
РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(61)
Двама руски производители износители, които представляват 75 % от руското производство и които представиха отговорите на въпросника във връзка с подбора на извадката, по-късно информираха Комисията, че не възнамеряват да представят отговори на въпросника за производители износители. Само един малък производител, който няма износ за Съюза и има незначителен износ за други държави, оказа съдействие на разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. С оглед на значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Неоказалите съдействие руски производители износители, както и руските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(62)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни на Евростат за вноса, статистическите данни за руския износ и изданието „Metal Bulletin“.
(63)
Значителната степен на неоказване на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности в съответствие с член 18 от основния регламент.
(64)
Комисията отбеляза, че в статистическите данни на Евростат фигурира известен внос на разглеждания продукт от Русия. Тъй като обаче количествата са били много ограничени, цените на този внос бяха счетени за непредставителни. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 73 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(65)
Както е посочено в съображение 61 по-горе, поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията беше принудена да използва наличните факти при определянето на нормалната стойност. За тази цел бе използвана информацията, предоставена от оказалия съдействие руски производител.
(66)
Нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент. Най-напред бе определено дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането са били представителни в сравнение с руските експортни продажби за трети държави. Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за представителни, ако обемът на продажбите на сходния продукт е представлявал 5 % или повече от руските експортни продажби за трети държави.
(67)
След това бе проверено дали сходният продукт е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(68)
За целите на проверката за обичайни търговски условия бяха взети предвид средните производствени разходи. По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия, доколкото са свързани с газ, бе проверено дали цените на газа, платени от единствения оказал съдействие производител износител, са отразявали достоверно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(69)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, заплащана от производителите износители, е била около 30 % от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни показаха, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за руски природен газ на нерегулирани пазари. Тъй като разходите за газ не са били достоверно отразени в документацията на производителя износител, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. При липсата на достатъчно представителни недеформирани цени на газа във връзка с руския вътрешен пазар, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, коригирането да бъде направено въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Вайдхаус), коригирана с разходите за местно разпределение. Вайдхаус е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, представляващ както най-големият пазар за руския газ, така и пазар с цени, достоверно отразяващи разходите. Поради това Вайдхаус може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(70)
Вследствие на това за целите на проверката за обичайни търговски условия Комисията използва средните производствени разходи след корекция за разходите за газ.
(71)
Така нормалната стойност бе определена като средната цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането, тъй като обемът на рентабилните продажби е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(72)
Поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията бе принудена да използва наличните факти при определянето на експортната цена. Не бе възможно да се използва информацията, предоставена от единствения оказал съдействие руски производител, тъй като този производител не е изнасял разглеждания продукт за ЕС и е изнасял само незначителни количества за други трети държави.
(73)
По тази причина и като се има предвид, че износът от Русия за Съюза е бил незначителен, вероятната експортна цена бе определена въз основа на статистическите данни за руския износ, като бяха използвани данни за износа за други трети държави. Износът към други трети държави е бил в значителни количества.
(74)
Тъй като единственият оказал съдействие руски производител е произвеждал изключително така наречените „черни тръби“ (т.е. негалванизирани тръби), за определяне на експортната цена бе използвана само информацията, свързана с черни тръби. Съгласно статистическите данни за руския износ преобладаващата част от руския износ също се състои от черни тръби.
(75)
След оповестяването единственият сътрудничещ руски производител заяви, че е следвало да се използват експортните му цени, тъй като те са били в основата на повече от 10 % от общия обем на неговите продажби. Тези продажби обаче съставляват по-малко от 2 % от общия обем на износа, отчетен от статистическите данни за руския износ. Въз основа на това заключението, че експортните цени на този производител не може да се използват поради незначителното количество на износа, остава в сила.
2.3. Сравнение
(76)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(77)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(78)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 38,7 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(79)
Заявителят е изчислил, че свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в Русия надхвърля общото потребление на пазара на ЕС. Заявителят е изготвил своята оценка въз основа на информацията, публикувана в базата данни „Metal Expert“. Освен това заявителят е счел, че степента на използване на мощностите е 56 %, което се потвърждава от предоставената от оказалия съдействие производител информация.
(80)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск руските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(81)
След оповестяването неоказалите съдействие руски производители, посочени в съображение 61 по-горе, заявиха, че Комисията е пренебрегнала представената от тези производители информация относно предполагаемата привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, и свободния капацитет в Русия.
(82)
В това отношение следва да се отбележи, че информацията относно свободния капацитет се отнасяше до по-широк набор от продукти, включително кухи профили и тръби с голям диаметър. Следователно тази информация е по-малко относима към случая в сравнение с предоставената от заявителя информация. Освен това, дори въз основа на твърдяната от руските производители степен на използване на капацитета от 60 - 70 %, определеният в резултат на това свободен капацитет би съответствал на по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС.
(83)
Що се отнася до предоставената от неоказалите съдействие руски производители информация относно предполагаема привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, на първо място следва да се отбележи, че поради липсата на съдействие не бе възможно тези данни да бъдат потвърдени. На второ място, тази информация противоречи на получената по време на разследването информация, посочена в съображения 84 - 86 по-долу, която се основава на официалните статистически данни за руския износ и която не бе оспорена от двамата неоказали съдействие руски производители.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(84)
Съгласно руските търговски статистически данни средната руска експортна цена от 647 EUR/тон е далеч под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и е в съответствие със средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция.
(85)
Според същите търговски статистически данни 33 % от целия руски износ е за продажби за Азербайджан, който е най-големият пазар за износ на Русия. Продажната цена за Азербайджан е 586 EUR/тон, което е значително по-ниско от продажната цена на промишлеността на ЕС от 848 EUR/тон, и дори по-ниско от цените, начислявани от други основни износители за Съюза, като Индия или Турция. Освен това руският износ за Азербайджан се равнява на около 15 % от потреблението в ЕС. Следователно съществува риск износът да бъде пренасочен към ЕС, ако мерките бъдат отменени.
(86)
В светлината на посоченото по-горе Комисията стигна до заключението, че е налице значителен риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(87)
С оглед на наличния свободен капацитет в Русия и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от увеличаване на руския дъмпингов износ на разглеждания продукт за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(88)
След оповестяването някои заинтересовани страни заявиха, че запазването на действащите мерки срещу Русия при прекратяване на действащите мерки срещу Украйна (вж. по-долу) представлява дискриминация, тъй като според тях Русия и Украйна имат сходен свободен капацитет.
(89)
Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването, при което бе установен значителен свободен капацитет в Русия, съответстващ на поне по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС. От друга страна, за Украйна беше установено, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен. Поради тази значителна разлика в свободния капацитет твърдението за дискриминация се отхвърля.
УКРАЙНА
1. Предварителни бележки
(90)
Само един украински производител износител - Interpipe group (Interpipe), оказа съдействие по време на разследването. На Interpipe се пада най-значителният дял от украинското производство, както и почти целият, осъществяван в много малки количества украински износ за Съюза. Известни са най-малко 4 украински производители, които не оказаха съдействие, но съгласно търговските статистически данни техният износ за ЕС е незначителен.
(91)
С оглед на незначителния украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, както е описано в съображение 17 по-горе.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(92)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител - Interpipe, е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. На тази база бе установено, че реализираният от Interpipe общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(93)
Впоследствие Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ от Interpipe.
(94)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на Interpipe за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на идентичния или сравним вид на продукта. Комисията установи, че за преобладаващата част видове на продукта продажбите на вътрешния пазар са били осъществени в представителни количества.
(95)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(96)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
а)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; и
б)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(97)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, ако:
а)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
б)
среднопретеглената цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(99)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период в рамките на преразглеждането или като средна претеглена стойност само на рентабилните продажби, в зависимост от вида на продукта.
(100)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(101)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на описаните по-долу елементи към производствените разходи на сходния продукт на Interpipe по време на разследвания период в рамките на преразглеждането:
-
разходите за продажба, общите и административни разходи, направени от Interpipe за продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, и
-
реализираната печалба от Interpipe при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(102)
При липсата на значителен украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, за които износът е бил в значителни количества, както е описано в съображение 17 по-горе.
(103)
Всички продажби на Interpipe са били осъществени пряко за несвързани клиенти в трети държави. По този начин продажната цена бе определена въз основа на цените, платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти.
2.3. Сравнение
(104)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(105)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт и разходите по кредити.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(106)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 16 %.
(107)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че Комисията е установила продължаване на дъмпинга от страна на Украйна на ниво от 16 %. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като изглежда се основава на недоразумение. Както е посочено в съображение 17 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането всички държави, в т.ч. Украйна, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт за Съюза. Поради това не бе възможно да се направят обосновани заключения въз основа на тези количества и не бе установено продължаване на дъмпинга по отношение на Украйна. Поради това твърдението се отхвърля.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
Производствен капацитет на производителите износители
(108)
В предишното разследване Комисията установи, че производственият капацитет в Украйна превишава 400 000 тона годишно. След въпросното разследване обаче двама от известните производители, а именно Lugansk Tube Plant и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant - една от структурите на Interpipe Group, са спрели производството на заварени тръби. Тъй като няма настъпило след това потвърдено увеличение на производствения капацитет в Украйна, сегашният капацитет е значително по-малък, отколкото по време на предишното разследване.
(109)
По отношение на използването на капацитета, посочен в съображение 108 по-горе, Interpipe доказа, че - като се имат предвид техническите ограничения на предприятието - през разследвания период в рамките на преразглеждането то е работило при почти пълно използване на капацитета.
(110)
Друг важен аспект е географското местоположение на украинските предприятия. По-голямата част от тях са разположени в източната част на Украйна и са пряко или косвено засегнати от съществуващата в тази част на страната особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това не е ясно до каква степен тези дружества могат да използват изцяло своя производствен капацитет.
(111)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че една значителна част от украинското производство е разположено извън зоната, засегната от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Въпреки това следва да се отбележи, че и дружествата извън тази зона са непряко засегнати от въпросната ситуация, например поради недостатъчното предлагане на суровини. Следователно се стигна до заключението, че повечето украински предприятия са пряко или косвено засегнати от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
В същото време, с оглед на особената ситуация, в която се намира Украйна след края на разследвания период в рамките на преразглеждането, може да се очаква след нормализирането на особената от гледна точка на сигурността ситуация строителният сектор да поеме допълнителния капацитет на вътрешния пазар. Сходният продукт се използва и за строителни цели, например за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.
(113)
Като се има предвид намалението на производствения капацитет и очакваното нарастване на вътрешното търсене, се достига до заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(114)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Украйна съществува значителен свободен капацитет. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени от конкретни доказателства и по тази причина бяха отхвърлени.
(115)
Заинтересованите страни изказаха също така твърдението, че Interpipe е обявил, че ще увеличи съществено износа си за ЕС с около 60 %, което опровергава аргумента за наличие на ограничен украински свободен капацитет за износ. Това твърдение обаче не може да бъде прието. Съобщението на Interpipe се отнася за дружеството по принцип, а не конкретно за разглеждания продукт. Дори ако се предположи, че твърдението се отнася и за разглеждания продукт, в резултат на същественото увеличение с около 60 % ще се постигне пазарен дял в ЕС от около едва 0,5 %, който продължава да се счита за незначителен. Следователно аргументът не опровергава заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(116)
Същите заинтересовани страни заявиха, че свободният капацитет не следва да се използва като елемент в анализа на дъмпинга, тъй като, както е посочено в съображение 139 по-долу, използването на капацитета не се счита за съществен показател за вредата в анализа на вредата.
(117)
Това твърдение не може да бъде прието. Целта на тези две оценки е различна. В анализа на вредата бе преценено дали ниската степен на използване на капацитета може да се разглежда като знак за вреда за промишлеността на Съюза, което не е непременно така в случая, в който оставащият капацитет може да се използва за производството на други продукти. Вниманието при анализа на дъмпинга е насочено към самия свободен капацитет, т.е. неизползвания капацитет, който не се оползотворява чрез производството на каквито и да било продукти и поради това лесно може да се оползотвори чрез производство на разглеждания продукт.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(118)
С оглед на ограничения наличен свободен капацитет в Украйна и на ограничения риск от пренасочване на дъмпинговия износ бе достигнато до заключението, че не съществува риск от значително увеличаване на украинския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече. Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки срещу Украйна да доведе до повторно възникване на дъмпинг в количества, които не са незначителни, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(119)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е бил произвеждан от около 20 производители в Съюза. Поради това се счита, че продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, и въз основа на данните от искането за преразглеждане по отношение на другите производители от Съюза) съставлява общото производство на Съюза. Всички тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(120)
Както бе пояснено в съображение 11 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на промишлеността на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните в искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(121)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема на продажбите на собствената продукция, произведена от промишлеността на Съюза и предназначена за пазара на Съюза, както и на статистически данни на Евростат за обемите на вноса на пазара на Съюза.
(122)
През разглеждания период потреблението на ЕС е намаляло с 28 %. Намалението е било с 6 % през 2011 г., с 8 процентни пункта през 2012 г. и с още 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Низходящата тенденция може да се обясни отчасти с определена степен на техническа замяна, тъй като при водопроводните тръби се наблюдава тенденция на заместване на стоманените тръби с тръби от алтернативни продукти, като мед, пластмаса или неръждаема стомана.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
561 955
528 191
460 847
404 394
Индекс (2010 г. = 100)
100
94
82
72
(123)
След оповестяването заинтересованите страни заявиха, че стойностите за потреблението на ЕС са били значително занижени. Тези страни обаче не представиха никакви надеждни доказателства в подкрепа на твърдението си, което поради това не може да бъде прието.
2. Внос от Беларус, КНР и Русия
(124)
Тъй като при разследването се установи, че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Украйна (вж. съображения 17 и 118 по-горе), в рамките на направения по-долу анализ малкият по обем внос от тази държава не бе разгледан заедно с вноса от другите засегнати държави.
(125)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от Беларус, КНР и Русия, бе проучена ситуацията на всяка една от тези държави през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(126)
Що се отнася до количествата и дъмпинговите маржове и предвид незначителния обем на вноса по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, Комисията направи прогнозен анализ за всяка държава на вероятния обем на износа и вероятните дъмпингови маржове, които биха възникнали, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че ако мерките бъдат отменени, обемите вероятно ще нараснат, като надхвърлят равнищата, достигнати през разследвания период в рамките на преразглеждането, и със сигурност ще надхвърлят прага на пренебрежимост (вж. съображения 33, 56 и 80 по-горе). Също така Комисията установи, че ако мерките бъдат отменени, вероятният дъмпингов марж би бил значителен (вж. съображения 30, 53 и 78 по-горе).
(127)
Що се отнася до средната цена на вноса, данните за внесените незначителни количества не може да бъдат използвани за формулирането на окончателни заключения.
(128)
Разследването обаче също показа, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Разследването показа, че разглежданият продукт, внасян от Беларус, КНР и Русия, и сходният продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, са сходни във всички свои съществени физически и технически характеристики.
(129)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по отношение на Беларус, КНР и Русия са изпълнени критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от тези три държави бе разгледан кумулативно.
а) Обем
(130)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от Беларус, КНР и Русия в Съюза е спаднал с 60 % от около 7 000 тона през 2010 г. на около 2 900 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той е нараснал с 31 % през 2011 г., преди да намалее с 62 процентни пункта през 2012 г. и с още 28 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Беларус
25
55
0,1
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
222
0
0
Пазарен дял на вноса от Беларус
0 %
0 %
0 %
0 %
Цена на вноса от Беларус (EUR/тон)
677
1 246
600
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
184
89
-
Обем на вноса от КНР
712
375
458
118
Индекс (2010 г. = 100)
100
53
64
17
Пазарен дял на вноса от КНР
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Цена на вноса от КНР (EUR/тон)
636
1 052
1 347
2 102
Индекс (2010 г. = 100)
100
165
212
330
Обем на вноса от Русия
6 396
8 937
4 440
2 790
Индекс (2010 г. = 100)
100
140
69
44
Пазарен дял на вноса от Русия
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Цена на вноса от Русия (EUR/тон)
470
506
513
462
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
109
98
Обем на вноса от засегнатите държави
7 133
9 367
4 898
2 908
Индекс (2010 г. = 100)
100
131
69
41
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Цена на вноса от засегнатите държави (EUR/тон)
488
532
591
528
Индекс (2010 г. = 100)
100
109
121
111
Източник: база данни Comext.
б) Пазарен дял
(131)
Съответният пазарен дял, държан от износителите от Беларус, КНР и Русия на пазара на Съюза, е намалял от 1,3 % през 2010 г. на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно пазарният дял е нараснал от 1,3 % през 2010 г. на 1,8 % през 2011 г., намалял е на 1,1 % през 2012 г. и допълнително на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Цени
i) Движение на цените
(132)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от Беларус, КНР и Русия се е увеличила с 11 %: от 488 EUR/тон през 2010 г. до 528 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно цените са се увеличили с 9 % през 2011 г. и с 12 % през 2012 г., преди да отбележат спад от 10 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
ii) Подбиване на цените
(133)
Твърде малкото продажби на разглеждания продукт от КНР и Русия за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не могат да послужат като основание за сериозно заключение. Поради това бе направено сравнение между цените на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и цените на продукта, предмет на разследването, произвеждан в Беларус, КНР и Русия и продаван в останалата част на света. Това сравнение показа значително подбиване на цените.
3. Внос от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Индия
25 720
48 704
58 619
53 007
Пазарен дял на вноса от Индия
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Обем на вноса от Турция
83 654
83 753
98 742
69 757
Пазарен дял на вноса от Турция
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Обем на вноса от Украйна
956
573
944
1 147
Пазарен дял на вноса от Украйна
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Обем на вноса от други трети държави
34 948
42 714
38 518
30 374
Пазарен дял на вноса от други трети държави
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Вносът от Турция и Индия се е увеличил през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Украйна се е задържал на много ниско равнище. Пазарният дял на вноса от други трети държави е останал относително стабилен през разглеждания период.
(135)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че 12-процентната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза е била почти изцяло компенсирана от нарастването на пазарния дял на Индия и Турция, взети заедно, и че вероятно основните причини за нестабилното състояние на промишлеността на Съюза са ниските цени на вноса от Индия и Турция. В това отношение следва да се отбележи, че целта на настоящото разследване е да се проучи дали отмяната на действащите мерки срещу трите държави, по отношение на които е установена вероятност от повторно възникване на дъмпинг, ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. По време на разследването беше потвърдено, че е имало значително подбиване на цените при продажбите на продуктите от Беларус, КНР и Русия за останалата част от света. Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, дъмпинговият износ от тези страни за ЕС вероятно ще възникне повторно, с последващо от това вероятно увеличение на вредата за промишлеността на ЕС. Обстоятелството, че вносът от Турция и Индия може да се е увеличил през разглеждания период, не влияе на оценката относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(136)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(137)
От ниво от около 437 000 тона през 2010 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 37 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 14 % през 2011 г., с 19 процентни пункта през 2012 г. и с още 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Спадът в производството е бил свързан със спад на потреблението, но е бил още по-силно изразен поради увеличението на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производство (в тонове)
437 492
376 106
294 260
277 483
Индекс (2010 г. = 100)
100
86
67
63
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(138)
Производственият капацитет е бил над 1 700 000 тона през 2010 г. и е намалял с 16 % през разглеждания период. Спадът се е дължал на факта, че някои производители от ЕС са намалили броя на дневните производствени смени.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производствен капацитет (в тонове)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Индекс (2010 г. = 100)
100
92
75
84
Използване на капацитета
25 %
23 %
22 %
19 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
93
90
75
Източник: разследването.
(139)
През 2010 г. използването на капацитета е било 25 %. То е спаднало до 23 % през 2011 г., до 22 % през 2012 г. и допълнително до 19 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Ниската степен на използване на капацитета се обяснява главно с факта, че продуктите извън обхвата на настоящото разследване (предимно кухи профили) могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване, използвано за производството на заварени тръби и тръбопроводи. Поради това степента на използване на капацитета не е непременно съществен показател за вредата в анализа на вредата за този конкретен промишлен отрасъл.
в) Обем на продажбите
(140)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената му продукция за несвързани клиенти на пазара на ЕС са намалели с 16 % през 2011 г., с 21 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането тези продажби са намалели с около 40 %. Това се е дължало на спада в потреблението и на нарастването на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на продажбите на ЕС за несвързани клиенти (в тонове)
409 544
343 080
259 127
247 201
Индекс (2010 г. = 100)
100
84
63
60
Източник: разследването.
г) Пазарен дял
(141)
През 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 73 %. Той е намалял до 65 % през 2011 г. и е продължил да намалява, достигайки 56 % през 2012 г., преди да се увеличи на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период е намалял с 12 процентни пункта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
73 %
65 %
56 %
61 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
89
77
84
Източник: разследването.
д) Растеж
(142)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, когато потреблението на Съюза е намаляло с 28 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %. Това е довело до загуба на пазарен дял в размер на 12 процентни пункта от страна на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно през разглеждания период промишлеността на Съюза не е отбелязала растеж.
е) Трудова заетост
(143)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през 2011 г., с 27 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 43 % през разглеждания период, т.е. от над 1 600 души на по-малко от 1 000 души.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Трудова заетост (брой наети лица)
1 655
1 446
991
939
Индекс (2010 г. = 100)
100
87
60
57
Източник: разследването.
ж) Производителност
(144)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице на година първоначално леко се е понижила с 2 % през 2011 г. спрямо изходното ниво от 264 тона на наето лице. Впоследствие тя се е увеличила с 14 процентни пункта през 2012 г. и е останала стабилна през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 12 % през разглеждания период.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производителност (тонове/наето лице)
264
260
297
296
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
112
112
Източник: разследването.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(145)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти са се увеличили с 5 % през 2011 г. и с 1 процентен пункт през 2012 г., преди да намалеят с 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, тези цени са се увеличили с 2 % през разглеждания период - от 833 EUR/тон на 848 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
833
871
881
848
Индекс (2010 г. = 100)
100
105
106
102
Източник: разследването.
и) Размер на дъмпинговия марж
(146)
Разследването установи вероятност от повторно възникване на дъмпинга със значителни маржове, размерът на които не може да се смята за пренебрежим в случая на Беларус, КНР и Русия.
(147)
Както бе посочено по-горе, Комисията не установи вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга в случая на Украйна.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(148)
Разгледаните по-горе макроикономически показатели показват, че независимо от това, че частично е била постигната целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно състояние. В действителност през разглеждания период обемът на производството е намалял с 37 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %, а трудовата заетост е намаляла с 43 %. В допълнение делът на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС се е свил от 73 % през 2010 г. на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от предишния дъмпинг и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(149)
Нивото на складовите наличности в края на периода, поддържано от включените в извадката производители от Съюза, е било почти стабилно до 2011 г. То се е увеличило с 14 процентни пункта през 2012 г., преди да намалее с 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно нивото на складовите наличности през разследвания период в рамките на преразглеждането е било с 5 % по-високо в сравнение с 2010 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
13 892
14 039
16 012
14 556
Индекс (2010 г. = 100)
100
101
115
105
Източник: разследването.
б) Възнаграждения
(150)
През разглеждания период разходите за труд са намалели с 29 %. По-конкретно те са намалели с 2 % през 2011 г., с 15 процентни пункта през 2012 г. и с още 12 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд (в евро)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
83
71
Източник: разследването.
(151)
През разглеждания период разходите за труд за наето лице са се увеличили с 25 %. Това вероятно е временна ситуация, свързана с разходите за съкращения, предизвикани от значителното намаляване на броя на наетите лица.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд на наето лице (в евро)
12 449
14 015
17 296
15 525
Индекс (2010 г.= 100)
100
113
139
125
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
(152)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на включените в извадката производители от Съюза на пазара на ЕС, изразена като процент от нетните продажби, се е подобрила от загуба в размер на повече от 7 % през 2010 г. на печалба в размер на почти 1 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно загубата на включените в извадката производители от Съюза е намаляла от 7,3 % през 2010 г. на 5 % през 2011 г. и на 0,6 % през 2012 г., преди да се достигне до малка печалба в размер на 0,8 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Рентабилност на производителите от ЕС (процент от нетните продажби)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 62
3
22
Източник: разследването.
(153)
Повишаването на рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са се увеличили с 2 %, докато производствените разходи (предимно за горещо валцувани рулони, които съставляват повече от 60 % от производствените разходи) през същия период са намалели с 6 %, като същевременно годишните разходи за труд са намалели съществено. Следователно включените в извадката производители от Съюза са били в състояние постепенно да започнат да начисляват на своите клиенти на пазара на ЕС цени, които водят до печалба.
(154)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Настъпило е подобрение от загуба в размер на 19,2 % през 2010 г. до загуба в размер на 11,8 % през 2011 г., а след това е постигната печалба в размер на 0,5 % през 2012 г. и в размер на 4,3 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(155)
През 2010 г. нетният паричен поток от оперативната дейност се е задържал на около - 44 милиона евро. Той се е увеличил на около - 7 милиона евро през 2011 г., на близо 17 милиона евро през 2012 г. и на около 20 милиона евро през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е посочил, че е изпитвал трудности при привличането на капитали. Подобрението може да се отдаде на намаляването на производствените разходи и на разходите за труд, както и на слабото увеличение на цените.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 16
38
46
Източник: разследването.
д) Инвестиции
(156)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза в производството на сходния продукт са намалели с 34 % през 2011 г., увеличили са се с 90 процентни пункта през 2012 г. и накрая са намалели с 59 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период инвестициите, предназначени за поддържане и обновяване на съществуващото оборудване, а не за увеличаване на капацитета, са намалели с 3 %.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Нетни инвестиции (в евро)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
156
97
Източник: разследването.
5. Заключение относно вредата
(157)
Редица показатели, и по-специално финансовите, са се подобрили значително през разглеждания период. Рентабилността се е подобрила от загуба от над 7 % на печалба от 0,8 %, която обаче е все още под определената при предишното разследване целева печалба от 5 %. Възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от загуба от над 19 % на печалба от над 4 %, а нивото на паричния поток се е подобрило от - 44 милиона евро на 20 милиона евро. Тези фактори подсказват, че промишлеността е била в състояние частично да се възстанови.
(158)
От друга страна, някои показатели са претърпели отрицателно развитие в периода между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането. Констатирано е намаление на обема на производството с 37 %, на използването на капацитета - с 25 %, на обема на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС - с 40 %, на пазарния дял на промишлеността на Съюза - с 12 процентни пункта, а на трудовата заетост - с 43 %.
(159)
Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като е увеличила цените за сметка на обемите. Поради това е ясно, че промишлеността на Съюза все още не се е възстановила напълно от въздействието на предишния дъмпинг и продължава да е в нестабилно състояние, което я прави много уязвима за всяко едно повторно възникване на дъмпингов внос.
(160)
Дори и ако нестабилното състояние на промишлеността на Съюза бъде квалифицирано като съществена вреда, тя не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави. Кумулативният пазарен дял на трите засегнати държави (за Украйна при разследването се установи, че не съществува вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга) представлява по-малко от 1 % от пазара на ЕС. При липсата на ценови натиск от засегнатите държави промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа цени на равнище, което е достатъчно, за да се постигне рентабилност, макар и значително под целевата печалба.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Внос от КНР, Беларус и Русия
(161)
Въз основа на посоченото по-горе тенденциите сочат, че целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, частично е била постигната. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вредата, промишлеността все още се намира в много нестабилно състояние.
(162)
Както бе посочено по-горе, износителите от всяка една от трите засегнати държави имат свободен капацитет за много бързо увеличаване на своя износ. Предвид по-изгодните цени на пазара на ЕС в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат преориентирани към пазара на ЕС, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това увеличение на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, вероятно ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза, като по този начин се влоши и без това нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Подобно рязко развитие вече бе наблюдавано по време на предишното разследване, когато пазарният дял на вноса в ЕС от трите държави бе нараснал тройно само в рамките на три години и половина, т.е. от 6,2 % през 2004 г. до 18,7 % през разследвания период (от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г.). Следователно производителите износители в КНР, Беларус и Русия вече са показали способността си бързо да увеличават обема на износа за Съюза.
(163)
Поради това, въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повторно възникване на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
2. Внос от Украйна
(164)
Като се има предвид заключението, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга от Украйна, не се изисква допълнителен анализ на вероятността от повторно възникване на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(165)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(166)
Разследването показа, че състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е много нестабилно. Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като благодарение на действащите мерки е увеличила цените за сметка на обемите. Прекратяването на мерките ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза и ще доведе отново до загуби. Поради това запазването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите и ползвателите
(167)
Комисията се свърза с повече от 100 несвързани вносители и ползватели в Съюза, за да потърси съдействие от тях, но не получи нито един отговор. Това може да се обясни с много малките обеми на износа на всяка от засегнатите държави за пазара на Съюза. Във всеки случай няма фактори, които да подсказват, че вносителите или ползвателите ще бъдат непропорционално засегнати, ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(168)
Поради това, в светлината на изложеното по-горе се смята, че положението на вносителите и ползвателите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от удължаването на срока на мерките.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на ЕС
(169)
Потреблението на Съюза е намаляло с 28 % през разглеждания период, като е достигнало около 400 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. През разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в ЕС, като през разследвания период в рамките на преразглеждането е достигнал равнище от близо 1 500 000 тона. Налице е достатъчна конкуренция между производителите от ЕС. Освен това през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е работила при степен на използване на капацитета от едва 19 %, тъй като е произвеждала различни продукти (разглеждания продукт и други продукти, като напр. кухи профили) с едно и също производствено оборудване. Поради това промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет за увеличаване на производството си в случай на повишено търсене, като промени своя производствен асортимент. Част от търсенето може да се удовлетвори и с внос от други трети държави, а именно Индия и Турция.
(170)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на ЕС или до ограничаване на конкуренцията на пазара на ЕС.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
Изложеното по-горе показва, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след посоченото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(173)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(174)
Що се отнася до Украйна, въз основа на заключенията, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга (вж. съображения 17 и 118 по-горе), мерките следва да бъдат отменени, а процедурата - да бъде прекратена.
(175)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(176)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (5). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(177)
Настоящият регламент е в съответствие със становището на Комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77 (кодове по ТАРИК 7306304120, 7306304920, 7306307280 и 7306307780) и с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Всички дружества
90,6 %
-
Русия
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Всички други дружества
20,5 %
A999
Беларус
Всички дружества
38,1 %
-
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на продукта, посочен в член 1, параграф 1, с произход от Украйна се прекратява.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/110
оd 26. siječnja 2015.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije te o prekidu postupka u vezi s uvozom određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2. i 5.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1256/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 i ex 7306 30 77 podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine („NRK”), Rusije, Tajlanda i Ukrajine („konačne antidampinške mjere”). Mjere su uvedene u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 10,1 % do 90,6 %.
2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera
(2)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (3) konačnih antidampinških mjera na snazi Komisija je 18. rujna 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnio Odbor za obranu industrije zavarenih čeličnih cijevi Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju najveći dio ukupne proizvodnje zavarenih cijevi u Uniji, u ovom slučaju više od 25 %.
(3)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(4)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 19. prosinca 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(5)
Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).
4.2. Strane na koje se postupak odnosi
(6)
Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike iz Bjelarusa, NRK-a, Rusije i Ukrajine („predmetne zemlje”), nepovezane uvoznike i korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak te predstavnike predmetnih zemalja. Zainteresirane strane imale su mogućnost u pisanom obliku iznijeti stavove i zatražiti raspravu u roku koji je određen u Obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
Rasprava je odobrena svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te dokazale da postoje posebni razlozi da im se omogući rasprava.
4.2.1. Uzorkovanje proizvođača izvoznika
(8)
S obzirom na očito veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, Rusije i Ukrajine, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, odabrati uzorak, od navedenih strana zatraženo je da se u roku od 15 dana od pokretanja revizije jave Komisiji i dostave joj podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
Naposljetku, Komisija u okviru uzorkovanja nije primila odgovore od proizvođača izvoznika iz NRK-a. Primila je jedan odgovor u okviru uzorkovanja od jednog proizvođača izvoznika iz Ukrajine. Primila je tri odgovora u okviru uzorkovanja od proizvođača izvoznika iz Rusije. Stoga je Komisija smatrala da uzorkovanje proizvođača izvoznika nije potrebno.
4.2.2. Uzorkovanje uvoznika i proizvođača iz Unije
(10)
S obzirom na očito veliki broj nepovezanih uvoznika iz Unije, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, odabrati uzorak, od navedenih strana zatraženo je da se u roku od 15 dana od pokretanja revizije jave Komisiji i dostave joj podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. Budući da nije primljen odgovor ni od jednog nepovezanog uvoznika, uzorkovanje nije primijenjeno na nepovezane uvoznike.
(11)
S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije u ovom postupku, u Obavijesti o pokretanju postupka navedeno je da je Komisija za utvrđivanje štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Taj je predodabir proveden upotrebom podataka dostupnih Komisiji u početnoj fazi, a temeljio se na količini prodaje, količini proizvodnje i zemljopisnom položaju proizvođača iz Unije. Uzorak odgovara najvećoj reprezentativnoj količini proizvodnje i prodaje koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu, a predstavlja 52 % ukupne proizvodnje i prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima u EU-u. Osim toga, uzorak je reprezentativan u pogledu zemljopisnog položaja društava jer su njime obuhvaćene četiri različite države članice. Na dan objave Obavijesti o pokretanju postupka s proizvođačima iz EU-a provedeno je savjetovanje o predloženom uzorku. Budući da se nisu javili dodatni proizvođači i da nisu primljene nikakve primjedbe na uzorak, predloženi je uzorak potvrđen.
(12)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, vjerojatnosti nastanka ili ponavljanja štete te za određivanje interesa Unije. U tu je svrhu Komisija poslala upitnike proizvođačima izvoznicima i proizvođačima iz Unije koji su bili uključeni u uzorak. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači u Uniji:
-
Arcelor Mittal Karvina, Češka Republika,
-
Arcelor Mittal Krakow, Poljska,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italija,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Ujedinjena Kraljevina;
(b)
Proizvođač izvoznik iz Bjelarusa:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bjelarus;
(c)
Trgovac povezan s proizvođačem izvoznikom iz Ukrajine:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švicarska;
(d)
Proizvođač iz Rusije:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusija;
(e)
Proizvođač u analognoj zemlji:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Južna Afrika.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Predmetni proizvod
(13)
Predmetni proizvod jesu zavarene cijevi od željeza ili nelegiranog čelika, kružnog poprečnog presjeka i vanjskog promjera koji ne prelazi 168,3 mm, isključujući cijevi vrsta koje se upotrebljavaju za naftovode ili plinovode, zaštitne cijevi (casing) i proizvodne cijevi (tubing) vrsta koje se upotrebljavaju pri bušenju za pridobivanje nafte ili plina, precizne cijevi i cijevi s priključnim priborom, prikladne za vođenje plinova ili tekućina, za upotrebu u civilnom zrakoplovstvu, koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 i ex 7306 30 77, podrijetlom iz Bjelarusa, NRK-a, Rusije i Ukrajine.
(14)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi se upotrebljavaju za iste namjene.
2. Istovjetni proizvod
(15)
Utvrđeno je da zavarene cijevi koje industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji te zavarene cijevi koje se proizvode i prodaju u predmetnim zemljama i analognim zemljama imaju u osnovi ista fizička, kemijska i tehnička svojstva i iste osnovne namjene kao zavarene cijevi koje se proizvode u predmetnim zemljama i prodaju za izvoz u Uniju. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(16)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga iz četiriju predmetnih zemalja.
(17)
Sve četiri zemlje koje su predmet ispitnog postupka izvozile su zanemarive količine predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga ne postoji vjerojatnost nastavka dampinga za bilo koju od četiriju zemalja na koje se odnosi ispitni postupak. Procjena je bila ograničena na vjerojatnost ponavljanja dampinga na temelju izvoznih cijena prema ostalim trećim zemljama. Kao i u prethodnom ispitnom postupku, u ovu se svrhu zanemario izvoz u Bjelarus.
ZEMLJE BEZ TRŽIŠNOGA GOSPODARSTVA
1. Analogne zemlje
(18)
U skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe Bjelarus i NRK ne smatraju se zemljama s tržišnim gospodarstvom. U prethodnom je ispitnom postupku SAD upotrijebljen kao analogna zemlja u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Prema Obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je da se SAD upotrebljava kao analogna zemlja u okviru ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kako je predložio podnositelj zahtjeva.
(19)
Komisija je primila primjedbe društva Mogilev, kao i primjedbe bjelaruskih nadležnih tijela. Nijedna primjedba nije primljena od zainteresiranih strana iz NRK-a.
(20)
Bjelaruske strane tvrdile su da SAD nije odgovarajući izbor zbog navodnih veza između jedinog proizvođača iz SAD-a koji surađuje te industrije Unije.
(21)
Bjelaruske strane predložile su da se Rusija upotrijebi kao analogna zemlja s obzirom na to da je ruska industrija čelika navodno slična bjelaruskoj zbog njihovih zajedničkih veza s bivšim Sovjetskim Savezom.
(22)
Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da vrijednost prirodnog plina nije primjereno prikazana u trošku proizvodnje jedinog proizvođača iz Rusije koji surađuje (vidjeti uvodnu izjavu 69. u nastavku). Nadalje, suradnja navedenog proizvođača iz Rusije nije bila dostatna (vidjeti uvodnu izjavu 61. u nastavku). Stoga se Rusija nije smatrala odgovarajućim izborom.
(23)
Komisija je jednako tako identificirala ostale treće zemlje koje izvoze predmetni proizvod u Uniju. Komisija je stupila u kontakt s proizvođačima iz 14 zemalja za koje se zna da proizvode čelik. Među ostalim, to su bile Bosna i Hercegovina, Brazil, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Srbija, Južna Afrika, Južna Koreja i Tajvan.
(24)
Naposljetku, proizvođači iz SAD-a nisu surađivali s Komisijom. Međutim, Komisija je primila potpune odgovore na upitnike od proizvođača iz bivše jugoslavenske republike Makedonije i iz Južne Afrike. Komisija je s obzirom na znatnu količinu domaće prodaje proizvođača smatrala da je Južna Afrika najprikladniji izbor.
BJELARUS
1. Uvodna napomena
(25)
Najveći poznati proizvođač u Bjelarusu, društvo OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev”) surađivao je u ispitnom postupku. Međutim, društvo Mogilev nije izvozilo predmetni proizvod u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga se podatci o vjerojatnim izvoznim cijenama u Uniju temelje na izvoznim cijenama u ostale treće zemlje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27. u nastavku.
2. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
2.1. Određivanje uobičajene vrijednosti
(26)
Uobičajena vrijednost za Bjelarus utvrđena je po vrsti proizvoda za istovjetan proizvod na temelju domaćih prodajnih cijena nepovezanim kupcima u uobičajenom tijeku trgovine u Južnoj Africi (analogna zemlja). U slučajevima kad nije bilo prodaje određene vrste proizvoda istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili kad se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu Južne Afrike, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost tako da je pridodala trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda prodajne, opće i administrativne troškove i dobit.
2.2. Određivanje vjerojatne izvozne cijene
(27)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo Mogilev nije izvozilo predmetni proizvod u Uniju. Stoga je vjerojatna izvozna cijena utvrđena na temelju prodajnih cijena ostalim trećim zemljama.
2.3. Usporedba
(28)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i vjerojatne izvozne cijene izvršena je na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(29)
Gdje je to bilo primjenljivo, izvršene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, rabate, popuste i razinu trgovine.
2.4. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
(30)
Na temelju navedenoga, u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe utvrđena je vjerojatna dampinška marža od 28,4 %.
3. Razvoj izvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.1. Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika
(31)
Proizvodne linije društva Mogilev upotrijebljene su kako za proizvodnju zavarenih cijevi tako i za proizvodnju šupljih profila (proizvodnja tih dvaju proizvoda razlikuje se samo u jednom malom proizvodnom koraku). Društvo Mogilev proizvodilo je znatne količine šupljih profila i izvozilo ih, među ostalim, u Uniju s obzirom na to da antidampinške pristojbe nisu na snazi za ove proizvode. Nadalje, društvo Mogilev proizvodilo je zavarene cijevi promjera većeg od 168,3 mm („velike cijevi”), koje ne podliježu antidampinškim pristojbama u Uniji.
(32)
Na temelju trenutačne ponude proizvoda računa se da neiskorišteni kapacitet društva Mogilev iznosi oko 20 000 tona ili oko 5 % potrošnje u Uniji.
(33)
Stoga u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji rizik da će društvo Mogilev prodavati znatne količine zavarenih cijevi na tržištu Unije po dampinškim cijenama.
(34)
Nakon objave društvo Mogilev tvrdilo je da je njegov stvarni neiskorišteni kapacitet znatno manji zbog uskog grla pri hidrauličkom ispitivanju. Međutim, hidrauličko ispitivanje samo je manji korak u cjelokupnom proizvodnom postupku predmetnog proizvoda, stoga se takvo usko grlo može relativno lako ukloniti. Stoga se tvrdnja da se neiskorišteni kapacitet tvornice može utvrditi na temelju uskog grla izazvanog opremom za hidrauličko ispitivanje ne može prihvatiti.
3.2. Preusmjeravanje proizvodnje s drugih proizvoda koji se proizvode u istim pogonima
(35)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., društvu Mogilev trenutačno je isplativije proizvoditi šuplje profile jer oni ne podliježu antidampinškim pristojbama, dok zavarene cijevi podliježu antidampinškim pristojbama u Uniji. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodnja je uistinu bila snažno usredotočena na proizvode koji ne podliježu antidampinškim pristojbama u Uniji, koji su činili veliku većinu proizvedenih proizvoda. U nedostatku mjera za zavarene cijevi može se očekivati da će Mogilev proizvoditi ujednačeniju ponudu proizvoda te preusmjeriti kapacitete s proizvoda koji trenutačno ne podliježu mjerama na zavarene cijevi.
(36)
Stoga postoji znatan rizik da će društvo Mogilev barem djelomično preusmjeriti proizvodnju s proizvoda koji trenutačno ne podliježu antidampinškim pristojbama na zavarene cijevi za tržište Unije po dampinškim cijenama u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
(37)
Nakon objave društvo Mogilev tvrdilo je da ne bi odmah promijenilo svoj asortiman proizvoda od šupljih profila na zavarene cijevi jer već godinama prodaje puno veće količine šupljih profila od zavarenih cijevi te da za promjenu nema razloga.
(38)
Potrebno je tom smislu istaknuti da je EU najveće tržište društva Mogilev za šuplje profile te da društvo Mogilev trenutačno uopće ne prodaje zavarene cijevi na tržištu Unije. Mogilev nije dostavio nikakve dokaze da se u slučaju stavljanja mjera izvan snage udjel raznih proizvoda u prodaji u EU-u neće promijeniti. Stoga se ostaje pri zaključku da će u slučaju stavljanja mjera izvan snage društvo Mogilev vjerojatno proizvoditi ravnomjerniji asortiman proizvoda i barem djelomično preusmjeriti proizvodnju sa šupljih profila na zavarene cijevi za tržište Unije.
3.3. Privlačnost tržišta Unije
(39)
Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 27., tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije bilo bjelaruskog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju. Stoga bi se vjerojatnost rizika preusmjeravanja trgovine na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage trebala temeljiti na sljedećem:
-
prevladavajućim prodajnim cijenama za druga izvozna tržišta,
-
prevladavajućim cijenama na tržištu Unije, kako industrije Unije tako i drugih izvora uvoza, i
-
prodajnom ponašanju društva Mogilev u pogledu proizvoda koji ne podliježu antidampinškim pristojbama.
(40)
Usporedbom prosječne prodajne cijene društva Mogilev ostalim zemljama s onima na tržištu Unije može se utvrditi znatna razina obaranja cijena. U usporedbi s prosječnom prodajnom cijenom industrije Unije razina obaranja cijena kreće se između 30 % i 50 %. Cijene društva Mogilev jednako su tako niže u usporedbi s drugim izvorima uvoza na tržište Unije kao što su Indija i Turska.
(41)
Vjerojatnu privlačnost tržišta Unije još jačom čini činjenica da društvo Mogilev već ima postojeće prodajne kanale koje trenutačno upotrebljava za prodaju drugih proizvoda, a koji bi se u slučaju da se mjere stave izvan snage mogli upotrebljavati i za prodaju predmetnog proizvoda.
(42)
Imajući u vidu prethodno navedeno, Komisija zaključuje da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji znatan rizik od preusmjeravanja izvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama jer je tržište Unije mnogo privlačnije u smislu cijena.
(43)
Nakon objave društvo Mogilev tvrdilo je da se znatno povećanje njegove prodaje zavarenih cijevi na domaćem tržištu i ruskom tržištu tijekom razmatranog razdoblja nije pravilno utvrdilo. U tom pogledu potrebno je napomenuti da je povećanje količine prodaje na tim tržištima potvrđeno u ispitnom postupku. Društvo Mogilev je u primjedbama dostavljenima nakon objave dodatno potvrdilo da su zavarene cijevi prodavane po cijenama koje su niže od prevladavajućih cijena na tržištu EU-a. Stoga činjenica da se količina prodaje navedenih proizvoda na domaćem tržištu i ruskom tržištu tijekom vremena povećavala, zbog privlačnijih cijena u EU-u ne umanjuje niti uklanja rizik preusmjeravanja na tržište Unije. Stoga je ta tvrdnja društva Mogilev odbačena.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(44)
S obzirom na raspoloživ neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu, rizik preusmjeravanja proizvodnje s drugih proizvoda na predmetne proizvode te privlačnu razinu cijena na tržištu Unije, može se zaključiti da postoji rizik povećanja bjelaruskog dampinškog izvoza predmetnog proizvoda u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
NRK
1. Uvodne napomene
(45)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., Komisija nije primila nijedan odgovor iz NRK-a. Budući da proizvođači izvoznici iz NRK-a nisu surađivali, sveukupna analiza uključujući i izračun dampinga temelji se na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Kineska nadležna tijela obaviještena su o namjeri Komisije da primjeni članak 18. Osnovne uredbe i da temelji nalaze na dostupnim činjenicama.
(46)
Dakle, vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga procijenjena je na temelju zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i ostalih izvora podataka kao što su trgovinski statistički podatci o uvozu i izvozu (Eurostat i kineski podatci o izvozu) te publikacija Metal Bulletin.
(47)
Izostanak suradnje utjecao je na usporedbu uobičajene vrijednosti s izvoznom cijenom različitih vrsta proizvoda. Smatralo se primjerenim utvrditi uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na globalnoj razini, odnosno na temelju prosječnih vrijednosti u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
2. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
2.1. Određivanje uobičajene vrijednosti
(48)
Uobičajena vrijednost za NRK utvrđena je na temelju prosječne domaće prodajne cijene nepovezanim kupcima u uobičajenom tijeku trgovine u Južnoj Africi (analogna zemlja).
2.2. Određivanje vjerojatne izvozne cijene
(49)
Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, izvozna se cijena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe morala temeljiti na dostupnim činjenicama.
(50)
Komisija je prvo analizirala statističke podatke Eurostata. Međutim, uvezene količine proizvoda uvezenog iz NRK-a bile su vrlo ograničene i stoga se smatra da cijene tog proizvoda nisu reprezentativne. Stoga je vjerojatna izvozna cijena utvrđena na temelju kineskih trgovinskih statističkih podataka o izvozu u treće zemlje.
2.3. Usporedba
(51)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i vjerojatne izvozne cijene izvršena je na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(52)
Gdje je to bilo primjenljivo, izvršene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, troškovima osiguranja, nepovratnog PDV-a, troškovima izvoza, rabatima i popustima.
2.4. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
(53)
Na temelju navedenoga, u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe vjerojatna dampinška marža iznosila je 39,3 %.
3. Razvoj izvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.1. Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika
(54)
Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, upotrijebljeni su sljedeći izvori:
-
podatci koje je ustupio podnositelj zahtjeva,
-
dostupne publikacije (na primjer Metal Bulletin),
-
podatci prikupljeni u prethodnom ispitnom postupku.
(55)
Poznato je da je kineska industrija zavarenih cijevi bez sumnje najveća u svijetu. Prema publikaciji Metal Bulletin godišnja proizvodnja zavarenih cijevi iznosila je u 2012. oko 35 milijuna tona. Podnositelj zahtjeva procijenio je da proizvodni kapacitet za zavarene cijevi u NRK-u premašuje 45 milijuna tona godišnje. Ukupni bi neiskorišteni kapacitet prema tome premašivao deset milijuna tona, što je 25 puta više od vidljive potrošnje zavarenih cijevi u EU-u.
(56)
Stoga u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji znatan rizik da će kineski proizvođači izvoznici prodavati znatne količine zavarenih cijevi na tržištu Unije po dampinškim cijenama.
3.2. Privlačnost tržišta Unije
(57)
Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, nalazi se temelje na dostupnim činjenicama. Rizik od preusmjeravanja trgovine na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage temelji se dakle na javno dostupnim izvorima.
(58)
Prema javno dostupnim izvorima kao što je Metal Bulletin kineska razina cijena znatno je niža od prosječne prodajne cijene industrije Unije od 848 EUR/tona i prosječne cijene uvoza u Uniju iz najvećih država izvoznica kao što su Indija i Turska. U usporedbi s prosječnom prodajnom cijenom industrije Unije razina obaranja cijena kreće se između 30 % i 50 %. To svakako pokazuje koliko je tržište Unije privlačno, kao i sposobnost kineskih proizvođača da u slučaju stavljanja mjera izvan snage budu konkurentni s obzirom na cijenu.
(59)
Imajući u vidu prethodno navedeno, Komisija je zaključila da, s obzirom na spomenute znatne razlike u cijeni, postoji znatan rizik od preusmjeravanja trgovine iz trećih zemalja s nižim cijenama na isplativije tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(60)
Na temelju raspoloživog neiskorištenog kapaciteta u NRK-u i privlačne razine cijene na tržištu Unije može se zaključiti da postoji rizik od znatnog povećanja kineskog dampinškog izvoza predmetnog proizvoda u slučaju isteka mjera.
ZEMLJE S TRŽIŠNIM GOSPODARSTVOM
RUSIJA
1. Uvodne napomene
(61)
Ruski proizvođači izvoznici koji predstavljaju oko 75 % ruske proizvodnje, a koji su dostavili odgovore u sklopu uzorkovanja, kasnije su obavijestili Komisiju da ne namjeravaju odgovoriti na upitnik za proizvođače izvoznike. Samo jedan mali proizvođač koji ne izvozi u Uniju i koji neznatno izvozi u ostale zemlje surađivao je tijekom ispitnog postupka tako da je odgovorio na upitnik i pristao na posjet radi provjere. S obzirom na znatnu nesuradnju proizvođača izvoznika iz Rusije, sveukupna analiza, uključujući i izračun dampinga, temelji se na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Ruski proizvođači izvoznici koji ne surađuju i ruska nadležna tijela obaviještena su o namjeri Komisije da primjeni članak 18. Osnovne uredbe i da temelji nalaze na dostupnim činjenicama.
(62)
Dakle, vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga procijenjena je na temelju zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i ostalih izvora podataka kao što su trgovinski statistički podatci Eurostata, ruski statistički podatci o izvozu i Metal Bulletin.
(63)
Znatna nesuradnja utjecala je na usporedbu uobičajene vrijednosti s izvoznom cijenom različitih vrsta proizvoda. Smatralo se primjerenim utvrditi uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na globalnoj razini, odnosno na temelju prosječnih vrijednosti u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
(64)
Komisija je napomenula da se prema statističkim podatcima Eurostata predmetni proizvod uvozio iz Rusije. Međutim, te su količine bile vrlo ograničene i stoga se smatralo da cijene tog uvoza nisu reprezentativne. Stoga se podatci o vjerojatnim izvoznim cijenama u Uniju temelje na izvoznim cijenama u ostale treće zemlje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 73. u nastavku.
2. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
2.1. Određivanje uobičajene vrijednosti
(65)
Kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 61., znatna nesuradnja proizvođača izvoznika iz Rusije prisilila je Komisiju da za određivanje uobičajene vrijednosti upotrebljava dostupne činjenice. U ovu svrhu upotrijebljeni su podatci koje je ustupio ruski proizvođač koji surađuje.
(66)
Uobičajena vrijednost određena je u skladu s prvom rečenicom članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Prvo je utvrđeno je li ukupna količina domaće prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila reprezentativna u usporedbi s ruskom izvoznom prodajom trećim zemljama. Domaća prodaja smatrala se reprezentativnom ako je količina prodaje istovjetnog proizvoda predstavljala pet ili više posto ruske izvozne prodaje trećim zemljama.
(67)
Zatim je ispitano je li se istovjetan proizvod prodavao u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nepovezanim kupcima za predmetnu vrstu proizvoda.
(68)
Za provođenje testa za utvrđivanje uobičajenog tijeka trgovine upotrebljavao se prosječan trošak proizvodnje. U pogledu troškova proizvodnje, a posebno troškova energije, u odnosu na plin ispitano je jesu li cijene plina koje su proizvođači izvoznici platili objektivno odražavale troškove povezane s proizvodnjom i distribucijom plina.
(69)
Utvrđeno je da je domaća cijena plina koju su platili proizvođači izvoznici iznosila oko 30 % izvozne cijene prirodnog plina iz Rusije. U vezi s tim, svi raspoloživi podatci ukazuju na to da su domaće cijene plina u Rusiji regulirane cijene, koje su znatno ispod razine tržišnih cijena koje se za ruski prirodni plin plaćaju na nereguliranim tržištima. Budući da troškovi plina nisu razumno prikazani u poslovnim knjigama izvođača izvoznika kako je predviđeno člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe, bilo ih je potrebno odgovarajuće prilagoditi. U nedostatku ikakvih dovoljno reprezentativnih neiskrivljenih cijena plina koje se odnose na rusko domaće tržište, smatralo se primjerenim u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe temeljiti prilagodbu na podatcima s drugih reprezentativnih tržišta. Prilagođena cijena temeljila se na prosječnoj cijeni ruskog plina kada se prodaje za izvoz na njemačko-češkoj granici (Waidhaus) te je prilagođena kako bi odražavala lokalne troškove distribucije. Waidhaus je glavno čvorište za prodaju ruskog plina EU-u, koji je i najveće tržište za ruski plin, a i cijene objektivno odražavaju troškove. Stoga se može smatrati reprezentativnim tržištem u smislu članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe.
(70)
Prema tome, Komisija je za test za utvrđivanje uobičajenog tijeka trgovine upotrebljavala prosječan trošak proizvodnje nakon prilagodbe za trošak plina.
(71)
Uobičajena je vrijednost, dakle, utvrđena kao prosječna cijena profitabilne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije s obzirom na to da je količina profitabilne prodaje činila 80 % ili manje ukupne količine prodaje.
2.2. Određivanje vjerojatne izvozne cijene
(72)
Znatna nesuradnja proizvođača izvoznika iz Rusije prisilila je Komisiju da za određivanje izvozne cijene upotrebljava dostupne činjenice. Podatci koje je ustupio jedini ruski proizvođač koji surađuje nisu se mogli upotrebljavati jer taj proizvođač nije izvozio predmetni proizvod u EU te je izvozio samo neznatne količine u ostale treće zemlje.
(73)
Zbog tog razloga te s obzirom na to da je izvoz iz Rusije u Uniju bio neznatan, vjerojatna izvozna cijena utvrđena je na temelju ruskih statističkih podataka o izvozu, upotrebljavajući izvoz u ostale treće zemlje. U ostale treće zemlje izvozilo se u znatnim količinama.
(74)
Budući da je jedini ruski proizvođač koji surađuje proizvodio isključivo takozvane „crne cijevi” (što znači negalvanizirane cijevi), za određivanje izvozne cijene upotrijebljeni su samo podatci u vezi s crnim cijevima. Prema ruskim statističkim podatcima o izvozu velika većina ruskog izvoza jednako je tako povezana s crnim cijevima.
(75)
Nakon objave jedini ruski proizvođač koji surađuje tvrdio je da je trebalo upotrijebiti njegove izvozne cijene jer one čine više od 10 % njegove ukupne prodaje. Te cijene međutim čine manje od 2 % ukupnog izvoza kako se navodi u ruskim statističkim podatcima o izvozu. Na temelju toga ostaje se pri zaključku da se ne mogu upotrijebiti izvozne cijene tog proizvođača zbog njihove zanemarivo male količine.
2.3. Usporedba
(76)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i vjerojatne izvozne cijene izvršena je na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(77)
Gdje je to bilo primjenljivo, izvršene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza.
2.4. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
(78)
Na temelju navedenoga, u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe vjerojatna dampinška marža iznosila je 38,7 %.
3. Razvoj izvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.1. Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika
(79)
Podnositelj zahtjeva procijenio je da neiskorišteni kapacitet predmetnog proizvoda u Rusiji premašuje ukupnu potrošnju na tržištu EU-a. Procjena podnositelja zahtjeva temelji se na podatcima objavljenima u publikaciji Metal Expert. Nadalje, podnositelj zahtjeva procijenio je da iskorištenost kapaciteta iznosi 56 %, što je potvrđeno podatcima koje je ustupio proizvođač koji surađuje.
(80)
Stoga u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji znatan rizik da će ruski proizvođači izvoznici prodavati znatne količine zavarenih cijevi na tržištu Unije po dampinškim cijenama.
(81)
Nakon objave ruski proizvođači izvoznici koji ne surađuju navedeni u uvodnoj izjavi 61. tvrdili su da je Komisija zanemarila podatke o navodnoj privlačnosti drugih tržišta, uključujući i rusko tržište, te podatke o neiskorištenom kapacitetu u Rusiji koje su dostavili ti proizvođači.
(82)
Potrebno je tom smislu istaknuti da su se podatci o neiskorištenom kapacitetu odnosili na širi asortiman proizvoda, uključujući šuplje profile i cijevi velikog promjera. Stoga su ti podatci manje važni od podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Nadalje, čak i kada bi se primijenila stopa neiskorištenog kapaciteta od 60 % - 70 % koju navode ruski proizvođači, dobiveni neiskorišteni kapacitet činio bi većinu potrošnje na tržištu EU-a.
(83)
U pogledu podataka koje su dostavili ruski proizvođači izvoznici koji ne surađuju o navodnoj privlačnosti drugih tržišta, uključujući i rusko tržište, prvo treba napomenuti da se ti podatci zbog nesuradnje nisu mogli provjeriti. Kao drugo, ti su podatci u suprotnosti s podatcima prikupljenima tijekom ispitnog postupka, kako se navodi u uvodnim izjavama 84. - 86. u nastavku, koji se temelje na službenim ruskim statističkim podatcima o izvozu, a koje dvojica ruskih proizvođača izvoznika koji ne surađuju nisu osporili.
3.2. Privlačnost tržišta Unije
(84)
Prema ruskim trgovinskim statističkim podatcima, prosječna ruska cijena izvoza od 647 EUR/toni znatno je manja od prosječne prodajne cijene industrije Unije od 848 EUR/toni te u skladu s prosječnom cijenom uvoza u Uniju iz najvećih država izvoznica kao što su Indija i Turska.
(85)
Prema istim trgovinskim statistikama, 33 % čitavog ruskog izvoza prodaje se u Azerbajdžanu, najvažnijem ruskom izvoznom tržištu. Prodajna cijena za Azerbajdžan iznosi 586 EUR/toni, što znači da je znatno niža od prodaje cijene industrije Unije od 848 EUR/toni, no niža i od cijena koje naplaćuju ostali najvažniji izvoznici u Uniju kao što su Indija ili Turska. Nadalje, ruski izvoz u Azerbajdžan iznosi oko 15 % potrošnje u EU-u. Stoga postoji rizik od preusmjeravanja izvoza prema EU-u u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
(86)
Imajući u vidu prethodno navedeno, Komisija je zaključila da postoji znatan rizik od preusmjeravanja trgovine na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(87)
Na temelju raspoloživog neiskorištenog kapaciteta u Rusiji i privlačne razine cijena na tržištu Unije može se zaključiti da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji rizik od povećanja ruskog dampinškog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju.
(88)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da zadržavanje mjera na snazi protiv Rusije uz ukidanje mjera na snazi protiv Ukrajine (vidjeti u nastavku) predstavlja diskriminaciju jer Rusija i Ukrajina navodno imaju slične neiskorištene kapacitete.
(89)
Nalazi istražnog postupka, u kojima je utvrđeno da znatni neiskorišteni kapacitet u Rusiji odgovara najmanje većini potrošnje na tržištu EU-a, ne govore u prilog toj tvrdnji. S druge strane, za Ukrajinu je utvrđeno da je raspoloživi neiskorišteni kapacitet za izvoz u sve zemlje ograničen. Tvrdnje o diskriminaciji odbacuju se zbog navedene znatne razlike u pogledu neiskorištenog kapaciteta.
UKRAJINA
1. Uvodne napomene
(90)
Samo je jedan ukrajinski proizvođač izvoznik, grupacija „Interpipe Group” („Interpipe”), surađivao tijekom ispitnog postupka. Grupacija Interpipe čini znatan dio ukrajinske proizvodnje i gotovo sav ukrajinski izvoz u Uniju koji je, općenito gledajući, na vrlo niskoj razini. Bar četiri poznata ukrajinska proizvođača ne surađuju, no prema trgovinskim statistikama, njihov je izvoz u EU neznatan.
(91)
S obzirom na neznatan ukrajinski izvoz u Uniju, vjerojatna izvozna cijena utvrđena je na temelju prodajne cijene grupacije Interpipe ostalim trećim zemljama kako je opisano u uvodnoj izjavi 17.
2. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
2.1. Određivanje uobičajene vrijednosti
(92)
Komisija je prvo ispitala je li ukupna količina domaće prodaje jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje, grupacije Interpipe, reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja reprezentativna je ako je ukupna količina domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu iznosila najmanje 5 % ukupne količine izvozne prodaje predmetnog proizvoda ostalim trećim zemljama tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na temelju navedenoga ukupna prodaja koju je grupacija Interpipe ostvarila za istovjetni proizvod na domaćem tržištu bila je reprezentativna.
(93)
Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su istovjetne ili usporedive s vrstama proizvoda koje grupacija Interpipe prodaje za izvoz.
(94)
Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja grupacije Interpipe za svaku vrstu proizvoda koja je istovjetna ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako je ukupna količina domaće prodaje te vrste proizvoda nepovezanim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije činila najmanje 5 % ukupne količine izvozne prodaje istovjetne ili usporedive vrste proizvoda. Komisija je utvrdila da je za većinu vrsta proizvoda domaća prodaja bila ostvarena u reprezentativnim količinama.
(95)
Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nepovezanim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.
(96)
Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili ne ako:
(a)
količina prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni koja je jednaka ili viša od izračunanog troška proizvodnje čini više od 80 % ukupne količine prodaje te vrste proizvoda; i
(b)
ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.
(97)
U ovom slučaju uobičajena je vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(98)
Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ako:
(a)
količina profitabilne prodaje vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje od ukupne količine prodaje te vrste proizvoda; ili
(b)
ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda manja je od jediničnog troška proizvodnje.
(99)
Analizom domaće prodaje utvrđeno je da je uobičajena vrijednost izračunana kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ili kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje ovisno samo o vrsti proizvoda.
(100)
U slučajevima kada nije bilo prodaje vrste proizvoda istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili kada se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.
(101)
Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda grupacije Interpipe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije:
-
prodajni, opći i administrativni troškovi koje je grupacija Interpipe imala u vezi s domaćom prodajom istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, i
-
dobit koju je grupacija Interpipe ostvarila u vezi s domaćom prodajom istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
2.2. Određivanje vjerojatne izvozne cijene
(102)
U nedostatku znatnog ukrajinskog izvoza u Uniju vjerojatna izvozna cijena utvrđena je kako je opisano u uvodnoj izjavi 17., na temelju prodajne cijene grupacije Interpipe ostalim trećim zemljama koja je ostvarena u znatnim količinama.
(103)
Grupacija Interpipe svu je prodaju izvršavala izravno nepovezanim kupcima u trećim zemljama. Prodajna cijena stoga je utvrđena na temelju plaćenih ili plativih cijena tih nepovezanih kupaca.
2.3. Usporedba
(104)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i vjerojatne izvozne cijene izvršena je na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(105)
Gdje je to bilo primjenljivo, izvršene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza i kredita.
2.4. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
(106)
Na temelju navedenoga, u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe vjerojatna dampinška marža iznosila je 16 %.
(107)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je Komisija za Ukrajinu utvrdila nastavak dampinga po stopi od 16 %. Međutim, ta je tvrdnja neutemeljena jer se, po svemu sudeći, temelji na nesporazumu. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 17., tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije sve zemlje, uključujući Ukrajinu, izvozile su zanemarive količine predmetnog proizvoda u EU. Stoga se iz tih količina ne mogu izvući razumni zaključci, a za Ukrajinu nije utvrđen nastavak dampinga. Tvrdnja se stoga odbacuje.
3. Razvoj izvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika
(108)
Komisija je u prethodnom ispitnom postupku utvrdila da proizvodni kapacitet u Ukrajini premašuje 400 000 tona godišnje. Međutim, od tog ispitnog postupka dva su poznata proizvođača prestala proizvoditi zavarene cijevi, točnije društvo Lugansk Tube Plant i Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, jedan od pogona grupacije Interpipe Group. Budući da otad nema potvrđenih povećanja proizvodnog kapaciteta u Ukrajini, trenutačni kapaciteti znatno su manji nego tijekom prethodnog ispitnog postupka.
(109)
U pogledu iskorištenosti kapaciteta iz uvodne izjave 108., grupacija Interpipe pokazala je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije radila gotovo do pune iskorištenosti kapaciteta ako se uzmu u obzir tehnička ograničenja pogona.
(110)
Još jedan važan aspekt jest zemljopisni položaj ukrajinskih pogona. Uglavnom su smješteni u istočnom dijelu Ukrajine te su izravno ili neizravno pogođeni trenutačnim sigurnosnim stanjem u tom dijelu zemlje. Stoga je neizvjesno mogu li ta društva u cijelosti iskoristiti proizvodne kapacitete.
(111)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da se dio ukrajinske proizvodnje koji nije zanemariv nalazi izvan područja pogođenog trenutačnim sigurnosnim stanjem. Potrebno je, međutim, istaknuti da su i društva izvan tog područja neizravno pogođena sigurnosnim stanjem, primjerice nestašicom sirovina. Stoga se zaključuje da je većina tvornica u Ukrajini izravno ili neizravno pogođena trenutačnim sigurnosnim stanjem. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(112)
Istodobno, s obzirom na posebno stanje u Ukrajini na kraju razdoblja ispitnog postupka revizije, može se očekivati da će građevinska industrija apsorbirati dodatne kapacitete na domaćem tržištu nakon što se normalizira sigurnosno stanje. Istovjetni proizvod upotrebljava se i u građevinske svrhe, na primjer za nosive konstrukcije, ograde, zaštitne elemente i skele.
(113)
S obzirom na smanjenje proizvodnog kapaciteta i očekivano povećanje domaće potražnje, zaključuje se da su dostupni neiskorišteni kapaciteti za izvoz u sve zemlje ograničeni.
(114)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da postoji znatan neiskorišteni kapacitet u Ukrajini. Međutim, te tvrdnje nisu potkrijepljene konkretnim dokazima i stoga su odbačene.
(115)
Zainteresirane strane tvrdile su nadalje da je društvo Interpipe najavilo da će znatno povećati svoj izvoz u EU, za oko 60 %, što je u suprotnosti s tvrdnjom o ograničenom neiskorištenom kapacitetu Ukrajine raspoloživom za izvoz. Međutim, ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Najava društva Interpipe odnosi se na društvo u cjelini, a ne konkretno na predmetni proizvod. Čak i da je mjerodavno za predmetni proizvod, znatno povećanje od oko 60 % dovelo bi do povećanja tržišnog udjela u EU-u od oko 0,5 %, što se i dalje smatra zanemarivim. Stoga ta tvrdnja nije u suprotnosti sa zaključkom da je raspoloživi neiskorišteni kapacitet za izvoz u sve zemlje ograničen.
(116)
Iste zainteresirane strane tvrdile su da se neiskorišteni kapaciteti ne bi trebali upotrebljavati kao čimbenik u analizi dampinga jer se iskorištenost kapaciteta, kako se navodi u uvodnoj izjavi 139., ne smatra mjerodavnim pokazateljem štete u analizi štete.
(117)
Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Te dvije procjene imaju različitu svrhu. U analizi štete ocjenjuje se može li se niska iskorištenost kapaciteta smatrati indikacijom štete za industriju Unije, što nije nužno slučaj kada se preostali kapacitet može upotrijebiti za proizvodnju drugih proizvoda. Analiza dampinga usredotočena je na sam neiskorišteni kapacitet, tj. na prazni kapacitet koji se ne upotrebljava za proizvodnju nijednog proizvoda te je odmah dostupan za proizvodnju predmetnog proizvoda.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(118)
Na temelju ograničenog raspoloživog neiskorištenog kapaciteta u Ukrajini i ograničenog rizika od preusmjeravanja dampinškog izvoza može se zaključiti da ne postoji rizik od znatnog povećanja ukrajinskog dampinškog izvoza predmetnog proizvoda u slučaju isteka mjera koje su trenutačno na snazi. Stoga se ne smatra vjerojatnim da će istek antidampinških mjera protiv Ukrajine prouzročiti ponavljanje dampinga u količinama koje nisu zanemarive u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(119)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod proizvodilo približno 20 proizvođača u Uniji. Proizvodnja tih proizvođača (utvrđena na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju i na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju za druge proizvođače iz Unije) čini ukupnu proizvodnju u Uniji. Svi ti proizvođači predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(120)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 11., zbog velikog broja proizvođača iz Unije odabran je uzorak. Za potrebe analize štete utvrđeni su pokazatelji štete na sljedećim dvjema razinama:
-
makroekonomski čimbenici (proizvodnja, kapacitet, količina prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, prosječne jedinične cijene, visina dampinških marži te oporavak od učinka prethodnog dampinga) ispitani su na razini industrije Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju, a za druge proizvođače iz Unije upotrijebljena je procjena na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju,
-
provedena je analiza mikroekonomskih čimbenika (zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju podataka koje su dostavili.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja u Uniji
(121)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju količine prodaje vlastite proizvodnje industrije Unije namijenjene za tržište Unije i podataka o količini uvoza na tržište Unije koji su uzeti iz statističkih podataka Eurostata.
(122)
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji smanjila se za 28 %. Smanjila se za 6 % u 2011., za 8 postotnih bodova u 2012. te za dodatnih 10 postotnih bodova tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Silazni trend može se djelomično objasniti određenim stupnjem tehničke zamjene s obzirom na to da postoji tendencija zamjene čeličnih cijevi alternativnim proizvodima kao što je bakar, plastika ili nehrđajući čelik kad su u pitanju vodovodne cijevi.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ukupna potrošnja u EU-u (u tonama)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indeks (2010. = 100)
100
94
82
72
(123)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da su podatci o potrošnji u EU-u znatno manji od stvarne potrošnje. Te strane međutim nisu dostavile nikakve pouzdane dokaze u prilog svoji tvrdnji te se zbog toga ne može prihvatiti.
2. Uvoz iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije
(124)
Budući da je ispitnim postupkom utvrđeno da nije vjerojatno da će se damping iz Ukrajine nastaviti ili ponoviti (vidjeti uvodne izjave 17. i 118.), mali udio uvoza iz ove zemlje nije se razmatrao s uvozom iz ostalih predmetnih zemalja u analizi u nastavku.
(125)
Kako bi se izvršila procjena u pogledu kumulacije uvoza iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije, ispitivalo se pojedinačno stanje ovih triju zemalja u pogledu uvjeta navedenih u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe.
(126)
S obzirom na neznatnu količinu uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, Komisija je izvršila analizu količina i dampinških marži koja se temelji na očekivanjima za vjerojatne količine izvoza i dampinške marže po zemlji u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizom je utvrđeno da bi se u slučaju stavljanja mjera izvan snage količine vjerojatno povećale do razina koje premašuju one dosegnute u razdoblju ispitnog postupka revizije te bi sigurno premašile prag zanemarivosti (vidjeti uvodne izjave 33., 56. i 80.). Komisija je jednako tako utvrdila da bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage vjerojatne dampinške marže bile znatne (vidjeti uvodne izjave 30., 53. i 78.).
(127)
Što se tiče prosječne cijene uvoza, zanemarive količine uvoza ne mogu se upotrebljavati za dobivanje konkretnih rezultata.
(128)
Međutim, ispitnim je postupkom utvrđeno da su uvjeti tržišnog natjecanja među relevantnim subjektima bili slični. Ispitnim postupkom utvrđeno je da predmetni proizvod koji se uvozi iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije te istovjetni proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva.
(129)
Na temelju prethodno navedenoga zadovoljeni su kriteriji navedeni u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe u pogledu Bjelarusa, NRK-a i Rusije. Uvoz iz tih triju zemalja stoga se ispitivao kumulativno.
(a) Količina
(130)
Količina uvoza predmetnog proizvoda iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije u Uniju smanjila se za 60 %, s oko 7 000 tona u 2010. na približno 2 900 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Povećala se za 31 % u 2011., da bi se smanjila za 62 postotna boda u 2012. te za još 28 postotnih bodova u razdoblju ispitnog postupka revizije.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz Bjelarusa
25
55
0,1
-
Indeks (2010. = 100)
100
222
0
0
Tržišni udjel uvoza iz Bjelarusa
0 %
0 %
0 %
0 %
Cijena uvoza iz Bjelarusa (€/tona)
677
1 246
600
-
Indeks (2010. = 100)
100
184
89
-
Količina uvoza iz NRK-a
712
375
458
118
Indeks (2010. = 100)
100
53
64
17
Tržišni udjel uvoza iz NRK-a
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cijena uvoza iz NRK-a (€/tona)
636
1 052
1 347
2 102
Indeks (2010. = 100)
100
165
212
330
Količina uvoza iz Rusije
6 396
8 937
4 440
2 790
Indeks (2010. = 100)
100
140
69
44
Tržišni udjel uvoza iz Rusije
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cijena uvoza iz Rusije (€/tona)
470
506
513
462
Indeks (2010. = 100)
100
108
109
98
Količina uvoza iz predmetnih zemalja
7 133
9 367
4 898
2 908
Indeks (2010. = 100)
100
131
69
41
Tržišni udjel uvoza iz predmetnih zemalja
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cijena uvoza iz predmetnih zemalja (€/tona)
488
532
591
528
Indeks (2010. = 100)
100
109
121
111
Izvor: Comext
(b) Tržišni udjel
(131)
Odgovarajući tržišni udjel koji su izvoznici iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije imali na tržištu Unije smanjio se s 1,3 % u 2010. na 0,7 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Točnije, tržišni udjel povećao se s 1,3 % u 2010. na 1,8 % u 2011., da bi zatim pao na 1,1 % u 2012. i nastavio padati do 0,7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(c) Cijene
i. Razvoj cijena
(132)
Od 2010. do razdoblja ispitnog postupka revizije prosječna cijena uvoza predmetnog proizvoda podrijetlom iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije povećala se za 11 %, s 488 EUR/toni u 2010. na 528 EUR/toni u razdoblju ispitnog postupka revizije. Točnije, cijene su se povećale za 9 % u 2011. te za 12 % u 2012., prije nego što su se smanjile za 10 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
ii. Obaranje cijena
(133)
Na temelju male količine prodaje predmetnog proizvoda iz NRK-a i Rusije u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ne mogu se donijeti značajni zaključci. Stoga je izvršena usporedba cijena istovjetnog proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije s cijenama predmetnog proizvoda koji se proizvodi u Bjelarusu, NRK-u i Rusiji te prodaje u ostatku svijeta. Tom je usporedbom utvrđeno znatno obaranje cijena.
3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz Indije
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržišni udjel uvoza iz Indije
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Količina uvoza iz Turske
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržišni udjel uvoza iz Turske
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Količina uvoza iz Ukrajine
956
573
944
1 147
Tržišni udjel uvoza iz Ukrajine
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Količina uvoza iz svih ostalih trećih zemalja
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržišni udjel uvoza svih ostalih trećih zemalja
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Uvoz iz Turske i Indije povećao se tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel uvoza iz Ukrajine ostao je na jako niskoj razini. Tržišni udjel uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(135)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je gubitak tržišnog udjela 12 % industrije Unije gotovo u cijelosti apsorbiran povećanjem tržišnog udjela Indije i Turske zajedno, a jeftini uvoz iz Indije i Turske vjerojatni je glavni razlog osjetljivog stanja industrije Unije. Potrebno je tom smislu istaknuti da je svrha predmetnog ispitnog postupka ispitati bi li ukidanje mjera na snazi protiv tri zemlje za koje je utvrđena vjerojatnost ponavljanja dampinga vjerojatno dovelo do ponavljanja štete industriji Unije. Tijekom ispitnog postupka potvrđeno je postojanje znatnog obaranja cijena u vezi s prodajom proizvoda iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije u odnosu na ostatak svijeta. Stoga bi u slučaju ukidanja mjera vjerojatno došlo do ponavljanja dampinškog izvoza iz tih zemalja u EU, a posljedica toga bilo bi vjerojatno povećanje štete industriji EU-a. Okolnosti u kojima je vjerojatno došlo do povećanja uvoza iz Indije i Turske tijekom razmatranog razdoblja ne utječu na predmetnu procjenu o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete.
4. Stanje industrije Unije
(136)
Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije.
4.1. Makroekonomski čimbenici
(a) Proizvodnja
(137)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 37 %, s razine od približno 437 000 tona u 2010. Točnije, smanjila se za 14 % u 2011., za 19 postotnih bodova u 2012. te za još četiri postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije. Smanjenje proizvodnje povezano je sa smanjenjem potrošnje, no još je izraženije zbog rastućeg uvoza iz Indije i Turske.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodnja (u tonama)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indeks (2010. = 100)
100
86
67
63
(b) Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(138)
Proizvodni kapacitet iznosio je više od 1 700 000 tona u 2010., da bi se smanjio za 16 % tijekom razmatranog razdoblja. Uzrok smanjenja bila je odluka nekih proizvođača iz EU-a da smanje broj dnevnih proizvodnih smjena.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodni kapacitet (u tonama)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indeks (2010. = 100)
100
92
75
84
Iskorištenost kapaciteta
25 %
23 %
22 %
19 %
Indeks (2010. = 100)
100
93
90
75
Izvor: Ispitni postupak
(139)
Iskorištenost kapaciteta iznosila je 25 % u 2010. Smanjila se na 23 % u 2011., na 22 % u 2012. te na 19 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Niske stope iskorištenosti kapaciteta uglavnom se objašnjavaju činjenicom da se proizvodi koji su izvan opsega ovog ispitnog postupka (u prvom redu šuplji profili) mogu proizvoditi upotrebljavajući istu proizvodnu oprema kojom se proizvode zavarene cijevi. Stoga stope iskorištenosti kapaciteta nisu nužno mjerodavan pokazatelj štete za ovu industriju.
(c) Količina prodaje
(140)
Prodaja vlastitog proizvoda industrije Unije nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se za 16 % u 2011., za 21 postotni bod u 2012. te za još tri postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupno gledajući prodaja se između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila za oko 40 %. Uzroci smanjenja jesu pad potrošnje te povećanje uvoza iz Indije i Turske.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina prodaje EU-a nepovezanim kupcima (u tonama)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indeks (2010. = 100)
100
84
63
60
Izvor: Ispitni postupak
(d) Tržišni udjel
(141)
Tržišni udjel industrije Unije iznosio je 73 % u 2010. Smanjio se na 65 % u 2011., na 56 % u 2012., da bi u razdoblju ispitnog postupka revizije zabilježio rast na 61 %. Ukupno gledajući, tržišni se udjel industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja smanjio za 12 postotnih bodova.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tržišni udjel industrije Unije
73 %
65 %
56 %
61 %
Indeks (2010. = 100)
100
89
77
84
Izvor: Ispitni postupak
(e) Rast
(142)
Između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije, kad se potrošnja u Uniji smanjila za 28 %, količina prodaje nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se za 40 %. Posljedica je bio gubitak tržišnog udjela industrije Unije od 12 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Dakle, industrija Unije nije zabilježila rast rijekom razmatranog razdoblja.
(f) Zaposlenost
(143)
Broj zaposlenika industrije Unije smanjio se za 13 % u 2011., za 27 postotnih bodova u 2012. te za još tri postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupno se zaposlenost industrije Unije smanjila za 43 % tijekom razmatranog razdoblja, odnosno s više od 1 600 na manje od 1 000 zaposlenih osoba.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Zaposlenost (osobe)
1 655
1 446
991
939
Indeks (2010. = 100)
100
87
60
57
Izvor: Ispitni postupak
(g) Produktivnost
(144)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao količina proizvodnje (u tonama) po zaposleniku u jednoj godini, najprije se s početne razine od 264 tone po zaposleniku blago smanjila za 2 % u 2011. Zatim se povećala za 14 postotnih bodova u 2012., da bi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ostala stabilna. Sve u svemu, produktivnost industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 12 %.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
264
260
297
296
Indeks (2010. = 100)
100
98
112
112
Izvor: Ispitni postupak
(h) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene
(145)
Jedinične cijene prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima povećale su se za 5 % u 2011. te za jedan postotni bod u 2012., da bi se zatim smanjile za četiri postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupno gledajući, te su se cijene povećale za 2 % tijekom razmatranog razdoblja s razine od 833 EUR/toni na 848 EUR/toni u razdoblju ispitnog postupka revizije.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Jedinična cijena na tržištu EU-a (EUR/tona)
833
871
881
848
Indeks (2010. = 100)
100
105
106
102
Izvor: Ispitni postupak
(i) Visina dampinške marže
(146)
Ispitnim je postupkom utvrđena vjerojatnost ponavljanja dampinga sa znatnim maržama čija se visina ne može smatrati zanemarivom za Bjelarus, NRK i Rusiju.
(147)
Kako je prethodno navedeno, Komisija nije utvrdila vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga za Ukrajinu.
(j) Oporavak od prethodnog dampinga
(148)
Iako se antidampinškim mjerama djelomično postigao očekivani rezultat otklanjanja štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije, prethodno ispitani makroekonomski pokazatelji upućuju na činjenicu da se industrija i dalje nalazi u osjetljivom i ranjivom stanju. Tako se količina proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 37 %, količina prodaje nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se za 40 %, a zaposlenost se smanjila za 43 %. Uz to, udjel industrije Unije na tržištu EU-a pao je s 73 % u 2010. na 61 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Stoga se zapravo nije mogao utvrditi stvarni oporavak od prethodnog dampinga te se smatra da je industrija Unije i dalje u vrlo osjetljivom položaju s obzirom na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije.
4.2. Mikroekonomski čimbenici
(a) Zalihe
(149)
Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku bila je gotovo stabilna do 2011. Povećala se za 14 postotnih bodova u 2012., da bi se potom smanjila za deset postotnih bodova tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Razina zaliha tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je dakle 5 % veća nego tijekom 2010.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe (u tonama)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indeks (2010. = 100)
100
101
115
105
Izvor: Ispitni postupak
(b) Plaće
(150)
Tijekom razmatranog razdoblja troškovi rada smanjili su se za 29 %. Točnije, smanjili su se za 2 % u 2011., za 15 postotnih bodova u 2012. te za još 12 postotnih bodova tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupno smanjenje tijekom razmatranog razdoblja posljedica je smanjenja zaposlenosti.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Godišnji trošak rada (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indeks (2010. = 100)
100
98
83
71
Izvor: Ispitni postupak
(151)
Tijekom razmatranog razdoblja troškovi rada po zaposleniku porasli su za 25 %. To je vjerojatno privremeno stanje povezano s troškovima otpremnina koji su posljedica znatnog smanjenja broja zaposlenih.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Godišnji troškovi rada po zaposleniku (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indeks (2010. = 100)
100
113
139
125
(c) Profitabilnost i povrat ulaganja
(152)
Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost prodaje proizvođača iz Unije u uzorku na tržištu EU-a, izražena kao postotak neto prodaje, povećala se s razine gubitka od više od 7 % u 2010. na dobit od gotovo 1 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Točnije rečeno, gubitak proizvođača iz Unije u uzorku smanjio se sa 7,3 % u 2010. na 5 % u 2011. te na 0,6 % u 2012., da bi u razdoblju ispitnog postupka revizije prerastao u blagu dobit od 0,8 %.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost EU-a (% neto prodaje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indeks (2010. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indeks (2010. = 100)
- 100
- 62
3
22
Izvor: Ispitni postupak
(153)
Povećanje profitabilnosti objašnjava se činjenicom da su se prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja povećale za 2 %, dok su se troškovi proizvodnje (u prvom redu vruće valjanih zavojnica koje čine više od 60 % troškova proizvodnje) smanjili za 6 % tijekom istog razdoblja, uz znatno smanjenje godišnjih troškova rada. Stoga su proizvođači iz Unije u uzorku bili u mogućnosti postupno primijeniti profitabilne cijene na kupce na tržištu EU-a.
(154)
Povrat ulaganja („ROI”), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio kretanje razine profitabilnosti. Ova vrijednost rasla je s razine gubitka od 19,2 % u 2010. do gubitka od 11,8 % u 2011., preko dobiti od 0,5 % u 2012. do dobiti od 4,3 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.
(d) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(155)
Neto novčani tok od poslovanja u 2010. iznosio je približno - 44 milijuna EUR. Povećao se na oko - 7 milijuna EUR u 2011., na gotovo 17 milijuna EUR u 2012. te na oko 20 milijuna EUR u razdoblju ispitnog postupka revizije. Nijedan od proizvođača iz Unije u uzorku nije naveo da je imao poteškoća pri prikupljanju kapitala. Poboljšanje se može objasniti smanjenjem troškova proizvodnje i troškova rada te blagim povećanjem cijena.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Novčani tok (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indeks (2010. = 100)
-100
-16
38
46
Izvor: Ispitni postupak
(e) Ulaganja
(156)
Godišnja ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda smanjila su se za 34 % u 2011., povećala za 90 postotnih bodova u 2012., da bi se naposljetku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila za 59 postotnih bodova. Tijekom razmatranog razdoblja ulaganja namijenjena za održavanje i obnovu postojeće opreme, a ne za povećanje kapaciteta, smanjila su se za 3 %.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Neto ulaganja (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indeks (2010. = 100)
100
66
156
97
Izvor: Ispitni postupak
5. Zaključak o šteti
(157)
Brojni su se pokazatelji znatno poboljšali tijekom razmatranog razdoblja, posebno financijski pokazatelji. Profitabilnost se od gubitka od više od 7 % pretvorila u dobit od 0,8 %, što je ipak još uvijek ispod ciljne dobiti od 5 % iz prethodnog ispitnog postupka. Povrat ulaganja pretvorila se iz gubitka od više od 19 % u dobit od više od 4 %, a razina novčanog toka poboljšala se s - 44 milijuna EUR na 20 milijuna EUR.
(158)
S druge strane, neki pokazatelji ukazuju na negativan razvoj između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije. Količina proizvodnje smanjila se za 37 %, iskorištenost kapaciteta pala je za 25 %, količina prodaje nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se za 40 %, tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 12 postotnih bodova, a zaposlenost je pala za 43 %.
(159)
Antidampinškim mjerama djelomično se postigao željeni cilj otklanjanjem dijela štete koju je industrija Unije pretrpjela zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja. Industrija Unije postala je ponovno blago profitabilna, no na račun svojeg tržišnog udjela na tržištu Unije. Industrija Unije uspjela je popraviti financijsko stanje dajući prednost cijenama pred količinama. Stoga je jasno da se industrija Unije još nije potpuno oporavila od učinaka prethodnog dampinga te je i dalje u osjetljivom stanju zbog čega je vrlo osjetljiva na ponavljanje dampinškog uvoza.
(160)
Čak i ako se osjetljivo stanje industrije Unije kvalificira kao znatna šteta, ne može se pripisati uvozu iz predmetnih zemalja. Tri predmetne zemlje (ispitnim postupkom utvrđeno je da za Ukrajinu ne postoji vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga) čine kumulativni tržišni udjel od manje od 1 % na tržištu EU-a. Budući da je pritisak na cijene iz predmetnih zemalja izostao, industrija Unije bila je u mogućnosti održati cijene na dovoljno visokoj razini da bude profitabilna, no ipak znatno ispod ciljne dobiti.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvoz iz NRK-a, Bjelarusa i Rusije
(161)
Na temelju prethodno navedenih kretanja čini se da se antidampinškim mjerama uspio djelomično postići željeni rezultat otklanjanja štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije. S druge strane, kako pokazuje negativan razvoj brojnih pokazatelja štete, industrija se i dalje nalazi u vrlo osjetljivom stanju.
(162)
Kako je prethodno spomenuto, izvoznici iz svih triju predmetnih zemalja imaju neiskorištene kapacitete koje mogu iskoristiti za brzo povećanje izvoza. Zbog isplativijih cijena na tržištu EU-a u usporedbi s određenim tržištima trećih zemalja vjerojatno je da će se u slučaju stavljanja antidampinških mjera izvan snage znatne količine koje se trenutačno izvoze u te zemlje preusmjeriti na tržište EU-a. To povećanje dampinškog uvoza po cijenama koje obaraju cijene industrije Unije vjerojatno bi povećalo pritisak na cijene na tržištu Unije i tako pogoršalo već osjetljivo stanje industrije Unije. Takav je nagli razvoj već primijećen u prethodnom ispitnom postupku, kada se tržišni udjel uvoza EU-a iz triju predmetnih zemalja utrostručio u samo tri i po godine, tj. s 6,2 % u 2004. na 18,7 % u razdoblju ispitnog postupka (od 1. srpnja 2006. do 30. lipnja 2007.). Proizvođači izvoznici iz NRK-a, Bjelarusa i Rusije već su pokazali sposobnost za brzim povećanjem količina izvoza u Uniju.
(163)
Stoga se na temelju navedenoga može zaključiti da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost ponavljanja štete.
2. Uvoz iz Ukrajine
(164)
Budući da je zaključeno da ne postoji vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga iz Ukrajine, nije potrebna daljnja analiza vjerojatnosti ponavljanja štete.
G. INTERES UNIJE
(165)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li održavanje postojećih antidampinških mjera bilo protiv interesa Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane strane imale su mogućnost da iznesu stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
1. Interes industrije Unije
(166)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije još uvijek vrlo osjetljiva. Antidampinškim mjerama djelomično se postigao željeni cilj otklanjanjem dijela štete koju je industrija Unije pretrpjela zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja. Industrija Unije postala je ponovno blago profitabilna, no na račun svojeg tržišnog udjela na tržištu Unije. Industrija Unije uspjela je popraviti financijsko stanje dajući prednost cijenama pred količinama zahvaljujući mjerama na snazi. Ukidanje mjera povećat će pritisak na cijene na tržištu Unije i ponovno prouzročiti gubitke. Stoga je u interesu industrije Unije da se mjere zadrže.
2. Interes uvoznika i korisnika
(167)
Komisija je stupila u kontakt s više od 100 nepovezanih uvoznika i korisnika u Uniji kako bi ostvarila suradnju, no nitko nije odgovorio. To se može objasniti vrlo malim količinama izvoza iz svih predmetnih zemalja na tržište Unije. U svakom slučaju, ne postoje čimbenici koji bi upućivali na zaključak da bi uvoznici ili korisnici bili nerazmjerno pogođeni u slučaju produljenja mjera.
(168)
U svjetlu prethodno navedenoga smatra se da nije vjerojatno da bi stanje uvoznika i korisnika u Uniji bilo znatno pogođeno produljenjem mjera.
3. Rizik nestašice ponude/tržišno natjecanje na tržištu EU-a
(169)
Potrošnja u EU-u smanjila se za 28 % tijekom razmatranog razdoblja dosegavši 400 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Kapacitet industrije Unije stalno je tijekom razmatranog razdoblja prelazio potražnju EU-a i postigao razinu od približno 1 500 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Među proizvođačima EU-a postoji dovoljna razina tržišnog natjecanja. Nadalje, industrija Unije posluje sa stopom iskorištenosti kapaciteta od samo 19 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije jer proizvodi različite proizvode (predmetni proizvod i druge proizvode kao što su šuplji profili) upotrebom iste proizvodne opreme. Stoga u slučaju povećanja potražnje industrija Unije raspolaže neiskorištenim kapacitetima koje promjenom ponude proizvoda može upotrijebiti za povećanje proizvodnje. Uvoz iz ostalih trećih zemalja koje ne podliježu mjerama, u prvom redu Indije i Turske, jednako tako može zadovoljiti dio potražnje.
(170)
S obzirom na prethodno navedena razmatranja, ne može se zaključiti da bi nastavak primjene antidampinških mjera prouzročio nestašicu ponude ili ograničavanje natjecanja na tržištu EU-a.
4. Zaključak o interesu Unije
(171)
Prethodno navedeno upućuje na to da bi negativni učinci nastavka primjene mjera bili ograničeni i u svakom slučaju ne bi bili nerazmjerni koristima produženja primjene mjera za industriju Unije.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(172)
Sve strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave dano im je i razdoblje za davanje primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako je to bilo opravdano.
(173)
Iz prethodno navedenoga slijedi da je potrebno zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Napominje se da se te mjere sastoje od različitih stopa pristojbe ad valorem.
(174)
Što se tiče Ukrajine, na temelju nalaza da ne postoji vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga (vidjeti uvodne izjave 17. i 118.) mjere je potrebno staviti izvan snage, a ispitni postupak prekinuti.
(175)
Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode ta društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi neko drugo društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe njegovim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na one koji se posebno spominju, ne može imati koristi od tih stopa i podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
(176)
Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (5). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, u Službenom listu Europske unije objavit će se obavijest o promjeni imena
(177)
Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika, kružnog poprečnog presjeka i vanjskog promjera koji ne prelazi 168,3 mm, isključujući cijevi vrsta koje se upotrebljavaju za naftovode ili plinovode, zaštitne cijevi (casing) i proizvodne cijevi (tubing) vrsta koje se upotrebljavaju pri bušenju za pridobivanje nafte ili plina, precizne cijevi i cijevi s priključnim priborom, prikladne za vođenje plinova ili tekućina, za upotrebu u civilnom zrakoplovstvu, koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 i ex 7306 30 77 (oznake TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 i 7306307780) podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjenu, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva u nastavku, jest sljedeća:
Država
Društvo
Antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Narodna Republika Kina
Sva društva
90,6 %
-
Ruska Federacija
Grupacija TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company i Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Grupacija OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works i Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Sva ostala društva
20,5 %
A999
Bjelarus
Sva društva
38,1 %
-
3. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Prekida se antidampinški postupak u vezi s uvozom proizvoda spomenutog u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Ukrajine.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. siječnja 2015.