РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 875/2013
od 2. rujna 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda povodom revizije nakon isteka mjera temeljem članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, posebno njegov članak 291. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 682/2007 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2001 90 30 i ex 2005 80 00 podrijetlom iz Tajlanda („konačne antidampinške mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 3,1 % do 12,9 %.
(2)
Uredbom (EZ) br. 954/2008 (3) izmijenjena je Uredba (EZ) br. 682/2007 u pogledu stope pristojbe uvedene za jedno trgovačko društvo i za „sva ostala trgovačka društva”. Izmijenjene pristojbe kreću se između 3,1 % i 14,3 %. Uvoz od dvaju tajlandskih proizvođača izvoznika čije su obveze bile prihvaćene Odlukom Komisije 2007/424/EZ (4) izuzet je od pristojbe.
(3)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 847/2009 (5) zaključilo da obveze u vezi cijene s fiksnim najnižim uvoznim cijenama više nisu primjerene za suzbijanje štetnog učinka dampinga. Slijedom navedenoga povučena su prihvaćena preuzimanja obveze, a ponude za preuzimanje obveze drugih 10 tajlandskih proizvođača izvoznika su odbijene.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(4)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (6) konačnih antidampinških mjera koje su na snazi, Komisija je 19. ožujka 2012. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera, na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnijelo udruženje Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio ukupne proizvodnje pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u Uniji, u ovom slučaju više od 50 %.
(5)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(6)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 19. lipnja 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (7) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera temeljem članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1 Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(7)
Ispitni postupak nastavka dampinga pokrio je razdoblje od 1. travnja 2011. do 31. ožujka 2012. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do završetka razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).
4.2 Stranke na koje se postupak odnosi
(8)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike iz Tajlanda, nepovezane uvoznike, korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i predstavnike zemlje izvoznice o početku revizije nakon isteka mjera. Zainteresirane su stranke imale mogućnost pisanim putem iznijeti svoje stavove i zatražiti raspravu u roku iz obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša dana je mogućnost da budu saslušane.
(10)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika iz Tajlanda i nepovezanih uvoznika u Uniji uključenih u ovaj ispitni postupak, u obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje neophodno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od prethodno navedenih stranaka zatraženo je da se jave Komisiji u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(11)
U vezi s odabirom uzorka proizvođača izvoznika iz Tajlanda, Komisija je primila sve podatke od 17 proizvođača izvoznika, od kojih je tijekom RIPR-a 9 izvozilo u Uniju. Odlučeno je da će se odabrati uzorak 3 proizvođača izvoznika čiji je ukupni iznos tijekom RIPR-a predstavljao 90 % ukupne količine izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji su surađivali.
(12)
Budući da je primljen odgovor od samo jednog nepovezanog uvoznika, uzorkovanje se nije primijenilo na nepovezane uvoznike.
(13)
S obzirom na velik broj proizvođača iz Unije u ovom postupku, u obavijesti o pokretanju postupka navedeno je da je Komisija za utvrđivanje štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe privremeno odabrala uzorak proizvođača Unije. Taj je predodabir proveden korištenjem podataka dostupnih Komisiji u početnoj fazi, a temeljio se na obujmu prodaje, obujmu proizvodnje i zemljopisnom položaju proizvođača u Uniji. Predloženi uzorak odgovara najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu, a predstavlja 58 % ukupne proizvodnje industrije Unije. Osim toga, predloženi uzorak je reprezentativan u pogledu zemljopisnog položaja trgovačkih društava jer obuhvaća tri različite države članice. Na dan objave obavijesti o pokretanju postupka, s proizvođačima iz Unije provedeno je savjetovanje o predloženom uzorku. Predloženi je uzorak potvrđen jer se nisu pojavili dodatni proizvođači i s obzirom na uzorak nisu pristigle primjedbe.
(14)
Dvije su zainteresirane stranke tvrdile da je uzorak proizvođača iz Unije odabran samo među podnositeljima zahtjeva i da se trebalo uložiti napore kako bi se uzorkovalo proizvođače izvan skupine podnositelja zahtjeva.
(15)
Međutim, svi su poznati proizvođači iz Unije, i oni koji su podnijeli i oni koji nisu podnijeli zahtjev, bili pozvani na sudjelovanje. Deset je proizvođača iz Unije, kako podnositelja zahtjeva tako i onih koji to nisu, podnijelo podatke za odabir uzorka. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 13, uzorak odgovara najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu te predstavlja 58 % ukupne proizvodnje industrije Unije. Komisija smatra da je odabrani uzorak reprezentativan u pogledu zemljopisnog položaja neovisno o činjenici radi li se o podnositeljima zahtjeva ili ne. Stoga se zahtjev odbacuje.
(16)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, nanesene štete te interesa Unije. U tu je svrhu Komisija poslala upitnike proizvođačima izvoznicima i proizvođačima iz Unije koji su bili uključeni u uzorak i nepovezanom uvozniku. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači u Uniji:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francuska,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francuska,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Mađarska,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italija;
(b)
Proizvođači izvoznici iz Tajlanda:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša dana je mogućnost da budu saslušane.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(18)
Dotični je proizvod kukuruz šećerac (Zea mays var. saccharata) u zrnu, pripremljen ili konzerviran u octu ili octenoj kiselini, nezamrznut, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2001 90 30 i kukuruz šećerac (Zea mays var. saccharata) u zrnu pripremljen ili konzerviran na drugi način, osim u octu ili octenoj kiselini, nezamrznut, osim proizvoda iz tarifnog broja 2006, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2005 80 00, podrijetlom iz Tajlanda.
(19)
U ispitnom postupku se pokazalo da, usprkos razlikama u konzerviranju, različite vrste dotičnog proizvoda imaju iste osnovne biološke i kemijske značajke i u osnovi se koriste za iste namjene.
(20)
Dvije su zainteresirane stranke tvrdile da se oznake KN za kukuruz šećerac ne odnose samo na dotični proizvod, već uključuju i znatne količine konzerviranog mini kukuruza koji nije proizveden u Uniji i koji nije istovjetni proizvod. One navode da Komisija u svoje podatke uključi mini kukuruz.
(21)
Međutim, ispitni se postupak isključivo usredotočio na proizvod na koji se mjere odnose, što isključuje mini kukuruz, tako što su se kao temelj za analizu upotrijebile odgovarajuće oznake TARIC. Zato se zahtjev odbacuje kao činjenično netočan.
2. Istovjetni proizvod
(22)
Utvrđeno je da kukuruz šećerac koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije i kukuruz šećerac koji se proizvodi i prodaje u Tajlandu imaju u osnovi iste fizičke i kemijske značajke te iste osnovne namjene kao i kukuruz šećerac koji se proizvodi u Tajlandu i prodaje za izvoz u Uniju. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(23)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitalo se je li vjerojatno da će prestanak važenja postojećih mjera dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga.
1. Uvodne napomene
(24)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10, s obzirom na potencijalno velik broj proizvođača izvoznika koji su izrazili želju za suradnjom, uzorkovanje je bilo predviđeno u obavijesti o pokretanju postupka. Za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, odabran je uzorak triju proizvođača izvoznika koji predstavlja približno 90 % ukupnog izvoza proizvođača izvoznika koji su izrazili želju za suradnjom.
(25)
Budući da je tijekom RIPR-a ukupna količina izvoza triju proizvođača izvoznika uključenih u uzorak predstavljala približno 25 % ukupnog izvoza iz Tajlanda u Uniju, kako bi se procijenila vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga bilo je nužno koristiti se podacima iz ostalih izvora, kao što su zahtjev za revizijom i raspoloživi trgovinski statistički podaci o izvozu (od tajlandske carine) i o uvozu (od Eurostata).
(26)
Pri utvrđivanju dampinške marže nije uzeta u obzir prodaja trgovcima u Tajlandu kada je roba bila namijenjena nepoznatim odredištima izvoza.
(27)
Kao i u početnom ispitnom postupku, ustanovilo se da se određeni proizvođači izvoznici opskrbljuju od vanjskih dobavljača s obzirom na dio svoje prodaje dotičnog proizvoda. Za potrebe ispitnog postupka, pri utvrđivanju njihovih dampinških marži, nije uzeta u obzir prodaja dotičnog proizvoda koji nisu proizveli proizvođači izvoznici.
2. Damping uvoza tijekom RIPR-a
2.1 Određivanje uobičajene vrijednosti
(28)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. prvom rečenicom Osnovne uredbe, za određivanje uobičajene vrijednosti prvo se za svakog od triju proizvođača izvoznika utvrdilo je li tijekom RIPR-a njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna u usporedbi s njegovom ukupnom izvoznom prodajom u Uniji, tj. je li obujam prodaje istovjetnog proizvoda za domaću potrošnju predstavljao 5 % ili više njegova izvoza tog proizvoda u Uniju.
(29)
Ustanovilo se da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna za jednog od triju trgovačkih društava uključenih u uzorak.
(30)
Naknadno je ispitano jesu li vrste istovjetnog proizvoda koje prodaje to trgovačko društvo i koje su namijenjene domaćoj potrošnji jednake ili neposredno usporedive s vrstama prodanima za izvoz u Uniju. Za svaku se od tih vrsta utvrdilo je li prodaja istovjetnog proizvoda za domaću potrošnju dovoljno reprezentativna u smislu članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Prodaja za domaću potrošnju bila je dovoljno reprezentativna kada je predstavljala 5 % ili više ukupnog obujma prodaje usporedive vrste koja je izvezena u Uniju.
(31)
Za to je trgovačko društvo utvrđeno da je samo jedna vrsta istovjetnog proizvoda neposredno usporediva s vrstom koja je izvezena u Uniju. Nadalje, ta je vrsta i na domaćem tržištu prodana u reprezentativnim količinama.
(32)
Naknadno se za trgovačko društvo iz uvodne izjave 31 ispitalo je li se ta vrsta proizvoda prodavala u uobičajenom tijeku trgovine sukladno članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje neovisnim kupcima za dotičnu vrstu proizvoda.
(33)
Ustanovilo se da je više od 80 % obujma prodaje za domaću potrošnju bilo profitabilno te su se u skladu s člankom 2. stavkom 4. za određivanje uobičajene vrijednosti upotrijebile sve transakcije za tu vrstu.
(34)
Za dotičnu vrstu proizvoda, u slučaju kada je domaća prodaja bila reprezentativna i ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena je vrijednost određena na temelju stvarne domaće cijene izračunane kao ponderirani prosjek ukupne domaće prodaje te vrste tijekom RIPR-a.
(35)
Za preostala dva proizvođača izvoznika čija se prodaja na domaćem tržištu nije smatrala reprezentativnom (jedan od njih nije uopće prodavao istovjetni proizvod za domaću potrošnju) i za trećeg proizvođača izvoznika čija se ukupna prodaja smatrala reprezentativnom, ali količine različitih vrsta istovjetnog proizvoda prodane na domaćem tržištu nisu smatrane reprezentativnima, uobičajena se vrijednost morala izračunati prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe.
(36)
Uobičajena vrijednost izračunata je dodavanjem troška proizvodnje za svaku vrstu proizvoda izvezenog u Uniju i objektivnog iznosa za prodajne, opće i administrativne troškove i dobit.
(37)
U skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, za dva proizvođača izvoznika koji su ostvarili prodaju namijenjenu domaćoj potrošnji, u obujmu većem ili manjem od 5 % svoje prodaje u Uniji, prodajni, opći i administrativni troškovi i profitna marža preuzeti su iz odgovarajuće prodaje trgovačkog društva ostvarene u uobičajenom tijeku trgovine domaćeg tržišta.
(38)
Za trećeg proizvođača izvoznika koji nije prodavao istovjetni proizvod za domaću potrošnju, u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (a) Osnovne uredbe, prodajni, opći i administrativni troškovi i dobit kojima se koristilo u njegovom slučaju dobiveni su ponderiranim prosjekom prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti dvaju drugih proizvođača izvoznika iz uvodne izjave 37.
(39)
Dvije se zainteresirane stranke nisu složile s korištenom metodologijom, određenom u uvodnoj izjavi 37, tj. s korištenjem dobiti za izračun uobičajene vrijednosti kada se ta dobit temelji na domaćoj prodaji obujma manjeg od 5 % prodaje u Uniji. One tvrde da ako se transakcije domaće prodaje ne smatraju dovoljnima kako bi bile reprezentativne, ne bi se trebala uzimati u obzir niti dobit koja proizlazi iz transakcija.
(40)
Međutim, istom se metodologijom koristilo i u početnom ispitnom postupku te kako se okolnosti nisu promijenile, Komisija smatra da je za potrebe ovog postupka ta metodologija još uvijek važeća.
2.2 Određivanje izvozne cijene
(41)
Sva je prodaja proizvođača izvoznika uključenih u uzorak izvršena izravno nepovezanim kupcima u Uniji. Prodajna je cijena stoga utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, na temelju cijena koje su platili ili koje trebaju platiti ti nezavisni kupci u Uniji.
2.3 Usporedba i prilagodbe
(42)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(43)
Gdje je to bilo primjenjivo i opravdano, odobrene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, manipuliranja i utovara, provizijama i troškovima kredita.
(44)
Nadalje, u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (d) Osnovne uredbe i prema metodologiji kojom se koristilo u početnom ispitnom postupku, provedene su prilagodbe za razlike u razini trgovine za one proizvođače izvoznike koji na domaćem tržištu prodaju proizvode s vlastitom robnom markom, a u Uniji prodaju proizvode s robnom markom trgovca na malo. Razina prilagodbe, izračunata u obliku smanjenja profitne marže koja se koristila za izračun uobičajene vrijednosti kako je navedena u uvodnoj izjavi 33, procijenjena je na temelju odnosa profitnih marži koje je industrija Unije ostvarila na proizvodima vlastite robne marke i na svim proizvoda. Zato je profitna marža smanjena za 20 % do 50 %.
(45)
Dvije su zainteresirane stranke ocijenile da se domaće tajlandsko i Unijino tržište ne mogu uspoređivati zato što se radi o tržištima različite veličine te zbog činjenice da tajlandski proizvođači na domaćem tržištu prodaju proizvode vlastite robne marke.
(46)
Prvo treba podsjetiti da je u uvodnoj izjavi 22 utvrđeno da je kukuruz šećerac koji se prodaje na domaćem tajlandskom tržištu sličan onome koji se prodaje na Unijinom tržištu u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
(47)
Nadalje, zbog razlika u razini trgovine provedena je prilagodba profitne marže, profitna marža ostvarena prodajom proizvoda vlastite robne marke na domaćem tržištu smanjena je za 20 % do 50 %. I tom se prilagodbom prati metodologija koja se koristila u početnom ispitnom postupku.
2.4 Damping tijekom RIPR-a
(48)
Na temelju prethodno navedenog utvrdilo se da su dampinške marže, iskazane kao postotak cijene franko granica Unije, prije plaćanja carina iznosile između 8 % i 44 %.
3. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.1 Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika
(49)
Proizvodnja kukuruza šećerca ovisi o pristupu svježe ubranom kukuruzu koji se dostavlja u tvornicu za konzerviranje odmah nakon žetve. Svježe ubrani kukuruz mora se staviti u konzerve unutar 24 sata od žetve, zato je proizvodni kapacitet dotičnog proizvoda izravno povezan s raspoloživošću svježe ubranog kukuruza.
(50)
Sezona žetve u Tajlandu traje od 9 do 10 mjeseci tijekom godine, a obuhvaća 2 žetve godišnje. Pri procjeni raspoloživog tehničkog kapaciteta proizvodnje, u analizi je potrebno uzeti u obzir sezonska ograničenja povezana sa sirovinom.
(51)
Tri proizvođača izvoznika uključena u uzorak imala su ukupni tehnički kapacitet od 130 000 do 150 000 tona. Stopa stvarne iskorištenosti raspoloživog tehničkog kapaciteta varirala je od 50 % do 80 %.
(52)
Iako priznajući metodologiju koja se koristila pri smanjivanju tehničkog kapaciteta s obzirom na dostupnost sirovina, nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je raspoloživi neiskorišteni kapacitet precijenjen.
(53)
Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 50, tehnički kapacitet se ne može u potpunosti iskoristiti zbog sezonske nedostupnosti svježe ubranog kukuruza šećerca. Ipak, ispitnim se postupkom ustanovilo da su neki od proizvođača uključenih u uzorak postigli iskorištenost kapaciteta od 80 % i više, dok je za ostale proizvođače uključene u uzorak iskorištenost kapaciteta bila znatno niža. Budući da svi proizvođači imaju sličan pristup sirovinama, taj se niži postotak iskorištenosti kapaciteta ne može se objasniti samo sezonskom neraspoloživošću svježe ubranog kukuruza šećerca.
(54)
Prema podacima koje je dostavilo udruženje tajlandskih proizvođača prehrambenih proizvoda (Thai Food Processors Association), ukupna količina izvoza Tajlanda u ostatak svijeta kontinuirano se povećala za približno 20 % tijekom razmatranog razdoblja i postigla obujam od 150 000 do 200 000 tona tijekom RIPR-a. To upućuje na činjenicu da se količine raspoloživog kukuruza šećerca mogu povećati te da se zaista konstantno povećavaju u slučaju kada proizvođačima izvoznicima trebaju dodatne količine. U tom je pogledu potrebno primijetiti da je tijekom razmatranog razdoblja ukupna proizvodnja žutog kukuruza u Tajlandu bila između 4,1 milijun i 4,5 milijuna tona. Iako se potvrđuje da se proizvodnja ne može prebaciti sa žutog kukuruza na kukuruz šećerac u omjeru 1:1, zbog velike razlike u obujmu proizvodnje jasno je da i najmanja promjena u količini proizvodnje sa žutog kukuruza na kukuruz šećerac može imati znatan učinak na ukupnu proizvodnju kukuruza šećerca u Tajlandu.
(55)
Na temelju navedenoga utvrdilo se da bi tri proizvođača uključena u uzorak mogla proizvesti dodatne količine od otprilike 40 000 do 60 000 tona godišnje („stvarni neiskorišteni kapacitet”), obujam koji je 2 do 3 puta veći u odnosu na ukupni izvoz dotičnog proizvoda iz Tajlanda u Uniju.
(56)
Stvarni neiskorišteni kapacitet samo proizvođača uključenih u uzorak može se smatrati znatnim. Osim toga, postoji još 15 poznatih proizvođača dotičnog proizvoda u Tajlandu koji isto tako imaju pristup znatnoj proizvodnji kukuruza šećerca u Tajlandu.
(57)
Prema podacima prikupljenima iz drugih izvora, tj.
-
podacima prikupljenima iz prezentacija proizvođača izvoznika na internetu,
-
podacima prikupljenima u vezi s obavljanjem uzorkovanja, te
-
podacima prikupljenima u bazi podataka uspostavljenoj na temelju članka 14. stavka 6. Osnovne uredbe,
može se zaključiti da su najmanje dva glavna proizvođača izvoznika, od kojih je jedan surađivao u ispitnom postupku revizije, ali nije odabran za uzorak (te stoga u tom pogledu nije dostavio detaljne informacije), imala ukupni kapacitet od 50 000 do 100 000 tona.
(58)
Konačno, ne postoje dokazi koji upućuju na to da bi se razina potrošnje na domaćem tajlandskom tržištu ili tržištu trećih zemalja povećala apsorbirajući povećanu proizvodnju kada bi se iskoristio neiskorišteni kapacitet tajlandskih proizvođača. Konkretno, tajlandsko domaće tržište je malo i u prosjeku je predstavljalo samo 1 % do 2 % ukupne prodaje svih tajlandskih proizvođača uključenih u uzorak. To potvrđuje da će se svaka dodatna proizvodnja kukuruza šećerca izvesti.
3.2 Privlačnost tržišta Unije
(59)
Pri usporedbi izvoznih cijena dotičnih proizvoda za Uniju s cijenama istovjetnog proizvoda koje se primjenjuju na domaćem tržištu, dvije su činjenice izašle na vidjelo: na domaćem su tržištu cijene relativno visoke (zbog prodaje proizvoda vlastite robne marke), a obujmi su relativno mali u usporedbi s izvoznom prodajom. Na toj osnovi, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, nema očitog rizika preusmjeravanja trgovine s domaćeg tržišta na tržište Unije.
(60)
Pri usporedbi izvoznih cijena dotičnog proizvoda za Uniju s cijenama istovjetnog proizvoda koje se primjenjuju na tržištu trećih zemalja, izlazi na vidjelo da su izvozne cijene u Uniji triju proizvođača izvoznika uključenih u uzorak u prosjeku za 14 % više.
(61)
Trgovinski statistički podaci tajlandske carine potvrđuju taj nalaz. Nakon konverzije prijavljene bruto težine (limenka + kukuruz + tekućina) u neto težinu (kukuruz + tekućina) prateći metodologiju koja se koristi u zahtjevu za revizijom, cijene po kilogramu koje se primjenjuju u Uniji u prosjeku su za 5 % više od onih koje se primjenjuju u trećim zemljama.
(62)
Iako je nekoliko stranaka izrazilo sumnju u mogućnost da je razlika u cijenama od 5 % do 14 % dovoljna da dovede do preusmjeravanja trgovine prema Uniji, ispitni je postupak pokazao da ta mogućnost doista postoji na tržištu kukuruza šećerca. U ovom ispitnom postupku jedno je tajlandsko trgovačko društvo (Karn Corn) prethodno postiglo carinsku stopu koja je za 8 % do 10 % niža od carinske stope većine tajlandskih izvoznika. Ta je prednost od 8 % do 10 % ipak bila dovoljna kako bi se sedam puta povisio njegov udio u tajlandskom izvozu u Uniju između razdoblja početnog ispitnog postupka i RIPR-a trenutačnog ispitnog postupka.
(63)
Nadalje, usprkos antidampinškoj pristojbi na snazi od 3,1 %, Karn Corn je nakon uvođenja antidampinških pristojbi više nego udvostručio svoju količinu izvoza u Uniju. To upućuje na privlačnost tržišta Unije u usporedbi s drugim tržištima čak i u slučaju male razlike u cijeni.
(64)
Naposljetku, dok je rizik preusmjeravanja trgovine s domaćeg tržišta na tržište Unije prilično ograničen zbog postojanja prodaje proizvoda vlastite robne marke proizvođača na domaćem tržištu izvoznika, postoji znatan rizik preusmjeravanja trgovine s prodaje namijenjene trećim zemljama na tržište Unije zbog viših cijena koje se primjenjuju u Uniji.
(65)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da su cijene na Unijinom tržištu manje atraktivne u usporedbi s cijenama u ostalim zemljama, poput Japana. Zato bi, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, rizik preusmjeravanja trgovine bio pretjeran.
(66)
Podsjećamo da se prodaja trećim zemljama uzima u obzir grupno te se zaključci u uvodnoj izjavi 63 temelje na prosječnim cijenama za sve treće zemlje. U potpunosti se potvrđuje da se u toj skupini trećih zemalja nalaze zemlje za koje su izvozne cijene više i one za koje su te cijene niže. U slučaju da mjere isteknu, očito je rizik preusmjeravanja trgovine viši što je niža izvozna cijena.
(67)
Nadalje, jedna je zainteresirana stranka tvrdila da se zbog ugovornih odnosa s uvoznicima u trećim zemljama nije lako prebaciti na klijente u drugim zemljama.
(68)
Iako postoje ugovorni odnosi između proizvođača izvoznika u Tajlandu i uvoznika u različitim trećim zemljama koji se u kratkoročnom pogledu poštuju, ne postoje dokazi koji upućuju na to da se te ugovorne obveze ne mogu okončati kako bi se omogućila prodaja na tržištima na kojima su cijene više, poput Unijinog tržišta.
(69)
Konačno, zainteresirane su stranke tvrdile da se izvoz u određene treće zemlje poput Južne Koreje ne može uspoređivati zbog mogućih razlika u pogledu asortimana proizvoda (npr. veličina konzerve) i uvjeta prodaje (npr. uvjeti otpreme).
(70)
Podsjećamo da rezultat usporedbi iz uvodnih izjava 58, 59 i 60 upućuje na razlike u izvoznim cijenama s obzirom na sve treće zemlje. Stoga je u cjelokupnoj usporedbi učinak svih pitanja koja se odnose na tajlandski izvoz malom broju tržišta po prirodi ograničen. Nadalje, budući da se podaci o tajlandskom izvozu bilježe na temelju vrijednosti FOB, učinak bilo koje razlike u uvjetima ili cijenama otpreme ograničen je na cijenu vozarine na području Tajlanda te stoga nije značajan.
(71)
U nedostatku dokaza koji upućuju na to da prosječna cijena za sve treće zemlje nije usporediva s izvoznom cijenom za Uniju, zaključak iz uvodne izjave 63 je valjan.
4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(72)
U slučaju stavljanja mjere izvan snage, čini se vjerojatnim da će relativno visoka razina cijene na tržištu Unije privući znatne obujme dotičnog proizvoda koji se trenutno prodaju trećim zemljama po nižim cijenama.
(73)
Tajlandski proizvođači izvoznici nastavili su provoditi damping tijekom RIPR-a.
(74)
Nadalje, raspoloživi neiskorišteni kapacitet u Tajlandu i činjenica da su cijene na tržištu Unije znatno više od onih na tržištima trećih zemalja dovode do zaključka da u slučaju stavljanja mjerâ izvan snage postoji rizik povećanja izvoza dotičnog proizvoda.
(75)
Stoga, u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(76)
Tijekom RIPR-a istovjetni je proizvod proizvodilo približno 20 proizvođača u Uniji. Stoga se smatra da proizvodnja tih proizvođača (utvrđena na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji su surađivali, a za druge proizvođače Unije na temelju podataka iz zahtjeva za revizijom) čini proizvodnju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(77)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 13, zbog velikog broja proizvođača u Uniji odabran je uzorak. Za potrebe analize štete utvrđeni su pokazatelji štete na sljedeće dvije razine:
-
ispitani su makroekonomski čimbenici (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, prosječne jedinične cijene i visina dampinških marži te oporavak od učinka prethodnog dampinga) na razini ukupne proizvodnje Unije, na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji su surađivali, a za druge proizvođače Unije koristila se procjena na temelju podataka iz zahtjeva za revizijom,
-
provedena je analiza mikroekonomskih čimbenika (zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) za proizvođače uključene u uzorak na temelju podataka koje su oni dostavili.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja Unije
(78)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje vlastite proizvodnje industrije Unije namijenjene tržištu Unije, podataka o obujmu uvoza na tržište Unije dobivenih iz baze podataka uspostavljene temeljem članka 14. stavka 6. te, u pogledu ostalih proizvođača Unije, na temelju informacija dostupnih iz zahtjeva.
(79)
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 9 %. Dok se od 2008. do 2009. snizila za 5 %, u 2010. se povećala za 6, a u 2011. za 9 postotnih bodova (u usporedbi s prethodnom godinom). Zatim se manje-više stabilizirala tijekom RIPR-a na razini od približno 350 000 tona.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Indeks (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Uvoz iz dotične zemlje
(a) Opseg
(80)
Opseg uvoza dotičnog proizvoda iz dotične zemlje u Uniju smanjio se za 43 %, s približno 38 000 tona 2008. na približno 22 000 tona u RIPR-u. Smanjio se za 15 % 2009., za dodatnih 20 postotnih bodova 2010. i još 11 postotnih bodova 2011., prije ponovnog manjeg povećanja od 3 postotna boda u RIPR-u.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Opseg uvoza iz Tajlanda
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Indeks (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Tržišni udio uvoza iz Tajlanda (%)
12
11
8
6
6
Cijena uvoza iz Tajlanda (€/tona)
835
887
806
775
807
Indeks (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Izvor:
Baza podataka uspostavljena temeljem članka 14. stavka 6.
(b) Tržišni udio
(81)
Odgovarajući tržišni udio koji su tajlandski izvoznici imali na tržištu Unije u dotičnoj zemlji tijekom razmatranog razdoblja postupno se smanjio za približno 50 % ili 6 postotnih bodova, s 12 % 2008. na 6 % u RIPR-u. Konkretnije, tajlandski tržišni udio smanjio se s 12 % 2008. na 11 % 2009., na 8 % 2010. i na 6 % 2011./u RIPR-u.
(c) Cijene
i. Razvoj cijena
(82)
Od 2008. do RIPR-a prosječna cijena uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje smanjila se za 3 % od 835 EUR/tona 2008. na 807 EUR/tona u RIPR-u. Točnije, cijene su se povećale za 6 % 2008. prije njihova smanjenja za 10 postotnih bodova 2010. i dodatna 3 postotna boda 2011. Od 2011. do RIPR-a te su se cijene ponovno povećale za 4 postotna boda.
ii. Sniženje cijena
(83)
Izvršena je usporedba cijena za slične vrste proizvoda između prodajnih cijena proizvođača izvoznika i industrije Unije u Uniji. U tu svrhu, cijene industrije Unije franko tvornica, neto bez svih rabata i poreza, uspoređene su s cijenama CIF proizvođača izvoznika iz dotične zemlje na granici Unije, uredno prilagođenim za konvencionalne pristojbe, troškove istovara i carinjenja. Usporedba je pokazala da su tijekom RIPR-a cijene dotičnog proizvoda porijeklom iz dotične zemlje prodavanog u Uniji općenito bile više od cijena industrije Unije. Isto tako, temeljem statističkih podataka o uvozu (baza podataka uspostavljena temeljem članka 14. stavka 6.) nije bilo sniženja cijena u pogledu bilo kojeg uvoza iz Tajlanda u Uniju (kako za izvoznike koji su surađivali tako i za one koji nisu, neovisno o asortimanu proizvoda).
3. Stanje industrije Unije
(84)
Temeljem članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije.
(85)
To je tržište, inter alia, obilježeno dvama prodajnim kanalima, tj. prodajom s robnom markom proizvođača i prodajom s robnom markom trgovca na malo. Prodaja putem prvog kanala u usporedbi s drugim uobičajeno stvara veće prodajne troškove posebno za stavljanje na tržište i oglašavanje te zahtijeva i veće prodajne cijene.
(86)
Ispitni postupak je pokazao da je cjelokupan uvoz tajlandskih izvoznika koji su surađivali bio povezan s drugim kanalom, tj. prodajnim kanalom s robnom markom trgovca na malo. Stoga se smatralo primjerenim u analizi štete razlučiti između prodaje industrije Unije s vlastitom robnom markom i s robnom markom trgovca na malo, gdje god je to bitno, jer dampinški uvoz u prvom redu konkurira istovjetnim proizvodima industrije Unije koji se prodaju s robnom markom trgovca na malo. Ta se razlika posebno primjenjivala za određivanje obujma prodaje, prodajnih cijena i profitabilnosti. Međutim, radi cjelovitosti su prikazani i protumačeni i ukupni podaci (uključivo vlastitu robnu marku i robnu marku trgovca na malo) u tablici u nastavku. Tijekom RIPR-a prodaja industrije Unije proizvoda s robnom markom trgovca na malo predstavljala je približno 70 % ukupnog obujma prodaje industrije Unije i približno 60 % njihove prodajne vrijednosti.
(87)
Budući da se kukuruz šećerac Unije obrađuje samo tijekom ljetnih mjeseci, brojni su pokazatelji štete praktički isti za 2011. i RIPR (od 1. travnja 2011. do 30. ožujka 2012.). To se posebno odnosi na proizvodnju i proizvodni kapacitet.
3.1 Makroekonomski čimbenici
(a) Proizvodnja
(88)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se tijekom razmatranog razdoblja s razine od približno 372 000 tona 2008. za 8 %. Konkretno, pala je za 25 % 2009. i za 13 postotnih bodova 2010. te ponovno porasla za 31 postotni bod 2011./u RIPR-u.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Proizvodnja (u tonama)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Indeks (2008 = 100)
100
75
62
93
92
(b) Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(89)
Proizvodni kapacitet iznosio je približno 488 000 tona 2008., 2009. i 2010. te se smanjio za 9 % 2011./u RIPR-u. Uzrok smanjenja bila je činjenica da je jedan od proizvođača Unije uključenih uzorak zatvorio jedno od svojih postrojenja.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Proizvodni kapacitet (u tonama)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Iskorištenost kapaciteta (%)
76
57
47
77
77
Indeks (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Izvor:
Ispitni postupak
(90)
Iskorištenost kapaciteta 2008. iznosila je 76 %. Godine 2009. smanjila se na 57 % te 2010. dodatno na 47 %, da bi se 2011./u RIPR-u povećala na 77 %. Iskorištenost kapaciteta je bila stabilna tijekom čitavog razmatranog razdoblja jer je smanjenje proizvodnje išlo ukorak sa smanjenjem proizvodnog kapaciteta.
(c) Opseg prodaje
(91)
Prodaja vlastite proizvodnje industrije Unije, namijenjene robnoj marci trgovca na malo, nepovezanim kupcima na tržištu Unije najprije se smanjila za 6 % 2009., a zatim se povećala za 17 postotnih bodova 2010. te za još 24 postotna boda 2011. Od 2011. do RIPR-a te su se prodaje ponovno smanjile za 4 postotna boda. Sve u svemu, između 2008. i RIPR-a, ta se prodaja povećala za približno 31 %.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Opseg prodaje u Uniji (robna marka trgovca na malo) nepovezanim kupcima (u tonama)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Indeks (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Opseg prodaje u Uniji (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) nepovezanim kupcima (u tonama)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Indeks (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Izvor:
Ispitni postupak
(92)
Ukupna (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) prodaja vlastite proizvodnje industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije slijedila je više-manje sličan uzorak, iako manje izražen. Ona se prvo 2009. smanjila za 5 %, a zatim se povećala za 12 postotnih bodova 2010. i za još 14 postotnih bodova 2011. Od 2011. do RIPR-a te su se prodaje ponovno smanjile za 2 postotna boda. Sve u svemu, između 2008. i RIPR-a, ta se prodaja povećala za približno 19 %.
(d) Tržišni udio
(93)
Tržišni udio koji je imala industrija Unije iznosio je 2008. i 2009. godine 83 %. Godine 2010. povećao se na 88 % te 2011. na 91 %, da bi se u RIPR-u neznatno smanjio na 90 %. Sve u svemu, tržišni udio koji je imala industrija Unije u razmatranom razdoblju povećao se za 7 postotnih bodova.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Tržišni udio industrije Unije (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (%)
83
83
88
91
90
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Izvor:
Ispitni postupak
(e) Rast
(94)
Između 2008. i RIPR-a, kada se potrošnja Unije povećala za 9 %, opseg prodaje industrije Unije namijenjene robnoj marci trgovca na malo na tržištu Unije povećao se za 31 %, dok se opseg prodaje industrije Unije namijenjene vlastitoj robnoj marci i robnoj marci trgovca na malo na tržištu Unije povećao za 19 %. Između 2008. i RIPR-a, industrija Unije dobila je približno 7 postotnih bodova tržišnog udjela, dok je dampinški uvoz izgubio približno 6 postotnih bodova tržišnog udjela. Stoga se zaključuje da je industrija Unije imala koristi od rasta tržišta.
(f) Zaposlenost
(95)
Razina zaposlenosti u industriji Unije najprije se između 2008. i 2009. smanjila za 17 %, zatim 2010. za 5 postotnih bodova te onda povećala za 11 postotnih bodova 2011./u RIPR-u. Ukupno, zaposlenost industrije Unije smanjila se za 11 % tijekom razmatranog razdoblja, tj. s približno 2 300 osoba na približno 2 000 osoba.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Zaposlenost (osobe)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Indeks (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Izvor:
Ispitni postupak
(g) Produktivnost
(96)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao opseg proizvodnje (u tonama) po zaposleniku u jednoj godini, s početne se razine od 163 tona po zaposleniku najprije 2009. smanjila za 10 % i za još 10 postotnih bodova 2010., a zatim povećala za 23 postotna boda 2011. i za 1 postotni bod u RIPR-u. Sve u svemu, produktivnost industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 4 %. Taj razvoj upućuje na činjenicu da je pad radne snage bio veći od smanjenja proizvodnje.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
163
147
130
169
169
Indeks (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Izvor:
Ispitni postupak
(h) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene
(97)
Jedinične cijene prodaje industrije Unije proizvoda s robnom markom trgovca na malo nepovezanim kupcima povećale su se za 7 % 2009. te smanjile za 8 postotnih bodova 2010. i za još 5 postotnih bodova 2011. Od 2011. do RIPR-a povećale su se za 3 postotna boda. Sve u svemu, te su se cijene smanjile za 3 % tijekom razmatranog razdoblja s razine od 1 073 EUR/tona na 1 041 EUR/tona u RIPR-u.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Jedinična cijena na tržištu Unije (robna marka trgovca na malo) (EUR/tona)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Indeks (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Jedinična cijena na tržištu Unije (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (EUR/tona)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Indeks (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Izvor:
Ispitni postupak
(98)
Cijene ukupne (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije slijedile su više-manje sličan uzorak. Povećale su se za 5 % 2009. te smanjile za 7 postotnih bodova 2010. i još 3 postotna boda 2011. Od 2011. do RIPR-a povećale su se za 2 postotna boda. Sve u svemu, te su se cijene smanjile za 3 % tijekom razmatranog razdoblja s razine od 1 248 EUR/tona na 1 215 EUR/tona u RIPR-u.
(i) Visina dampinške marže
(99)
Ispitnim se postupkom ustanovio nastavak dampinga te se visina stvarnih dampinških marži (tj. do 44 %) ne može smatrati zanemarivom.
(j) Oporavak od prethodnog dampinga
(100)
Iako se antidampinškim mjerama djelomično postigao očekivani rezultat otklanjanja štete koju su pretrpjeli proizvođači Unije, prethodno ispitani makroekonomski pokazatelji i mikroekonomski pokazatelji ispitani u nastavku upućuju na činjenicu da se industrija još nalazi u ranjivom i krhkom stanju. Naime, učinkovitost segmenta proizvoda robne marke trgovca na malo, koji je izravna konkurencija uvozu iz Tajlanda, loša je u smislu profitabilnosti. Na tom su se tržišnom segmentu prodajne cijene industrije Unije smanjile za 3 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se tijekom istog razdoblja proizvodni troškovi povećali za približno 10 %. Industrija Unije očito nije mogla pokriti svoje troškove, što je prouzrokovalo znatne gubitke. To je zbog važnosti prodaje proizvoda robne marke trgovca na malo u sektoru kukuruza šećerca industrije Unije (koja predstavlja 70 % njegova ukupnog opsega prodaje i 60 % njegove ukupne vrijednosti prodaje) negativno utjecalo na sveukupnu profitabilnost. Stoga se zapravo nije mogao utvrditi stvarni oporavak od prethodnog dampinga te se smatra da je industrija Unije i dalje u ranjivom položaju s obzirom na štetne učinke dampinškog uvoza na tržištu Unije.
3.2 Mikroekonomski čimbenici
(a) Zalihe
(101)
Razina završnih zaliha industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja stalno se smanjivala. Smanjila se za 2 % 2009., za 27 postotnih bodova 2010., za 2 postotna boda 2011. te još 24 postotna boda u RIPR-u. Međutim, treba napomenuti da razina zaliha nije jasan pokazatelj štete za tu posebnu industriju. Visoka razina zaliha na kraju svake godine povezana je s činjenicom da žetva i konzerviranje uobičajeno završavaju u listopadu svake godine. Zalihe su stoga roba koja čeka na otpremu tijekom razdoblja od studenoga do srpnja.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Završne zalihe (u tonama)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Indeks (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Izvor:
Ispitni postupak
(b) Plaće
(102)
Između 2008. i RIPR-a, troškovi rada smanjili su se za 7 %. Točnije, plaća se 2009. smanjila za 16 %, za još 1 postotni bod 2010. te povećala za 10 postotnih bodova 2011./u RIPR-u. Ukupno smanjenje tijekom razmatranog razdoblja posljedica je smanjenja zaposlenosti.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Godišnji trošak rada (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Indeks (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Izvor:
Ispitni postupak
(c) Profitabilnost i povrat ulaganja
(103)
Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost prodaje industrije Unije proizvoda s robnom markom trgovca na malo, izražena kao postotak neto prodaje, pala je s dobiti od 5,6 % 2008. na gubitak od 5,4 % u RIPR-u.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Profitabilnost Unije (robna marka trgovca na malo) (% neto prodaje)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Indeks (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Profitabilnost Unije (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (% neto prodaje)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Indeks (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Povrat ulaganja (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Indeks (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Izvor:
Ispitni postupak
(104)
Smanjila se i profitabilnost prodaje industrije Unije proizvoda s vlastitom robnom markom i robnom markom trgovca na malo s 8,5 % 2008. na 1,6 % u RIPR-u. Stoga je smanjenje manje izraženo od smanjenja profitabilnosti prodaje samo robne marke trgovca na malo. Smanjenje profitabilnosti objašnjava činjenica da su se prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja smanjile za 3 %, dok su se proizvodni troškovi (pretežno neobrađeni kukuruz šećerac i konzerve) povećali za 5 % tijekom istog razdoblja. Industrija Unije očito nije mogla prenijeti povećane proizvodne troškove na svoje kupce.
(105)
Povrat ulaganja, izražen kao dobit (za vlastitu robnu marku i robnu marku trgovca na malo) u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, manje-više je pratio kretanje profitabilnosti. Smanjio se s razine od približno 24,3 % 2008. na 4,4 % u RIPR-u, odnosno za 82 % tijekom razmatranog razdoblja.
(d) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(106)
Neto novčani tok od poslovanja iznosio je 2008. približno 27 000 EUR. Povećao se na približno 23 milijuna EUR 2009. godine i približno 58 milijuna EUR 2010., a onda se ponovno smanjio na približno 8 milijuna EUR 2011. Od 2011. do RIPR-a povećao se na približno 11 milijuna EUR. Nijedan od proizvođača Unije koji su surađivali nije naveo da je imao poteškoća pri prikupljanju kapitala.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Novčani tok (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Indeks (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Izvor:
Ispitni postupak
(e) Ulaganja
(107)
Godišnja ulaganja industrije Unije u proizvodnju istovjetnog proizvoda povećala se za 45 % od 2008. do 2009., smanjila za 34 postotna boda od 2009. do 2010., povećala za 57 postotnih bodova 2011. i konačno smanjila za 4 postotna boda od 2011. do RIPR-a. Sve u svemu, tijekom razmatranog razdoblja, ulaganja su se povećala za 64 %, što je bilo namijenjeno održavanju i obnovi postojeće opreme, a ne povećanju kapaciteta.
2008.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Neto ulaganja (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Indeks (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Izvor:
Ispitni postupak
4. Zaključak o šteti
(108)
Između 2008. i RIPR-a brojni su pokazatelji zabilježili negativan razvoj. Povrat ulaganja se smanjio, obujam proizvodnje se smanjio za 8 %, proizvodni kapacitet se smanjio za 9 %, a zaposlenost se smanjila za 11 %. U pogledu smanjenja razine proizvodnje potrebno je naglasiti da je urod usjeva 2008. bio bolji od očekivanog i iste godine doveo do povećanja proizvodnje industrije Unije. Tijekom istog razdoblja uvoz iz Tajlanda (koji se pretežno fakturira u USD) postao je privlačniji zato što je USD oslabio. To se povećanje, kako Unijine tako i tajlandske ponude kukuruza šećerca, podudaralo s gospodarskom i financijskom krizom u Uniji koja je utjecala na potrošnju. Povećana se proizvodnja Unije zbog toga nije mogla u potpunosti prodati na Unijinom tržištu. To je dovelo do smanjivanja razine proizvodnje i smanjivanja zaliha u narednim godinama, ali time nije moguće u potpunosti objasniti pretrpljenu štetu.
(109)
Profitabilnost prodaje kukuruza šećerca industrije Unije (vlastite robne marke i robne marke trgovca na malo) znatno se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Segment proizvoda robne marke trgovca na malo, u kojem je industrija Unije izložena konkurenciji uvoza iz Tajlanda, očito stvara gubitke (profitabilnost je pala s dobiti od više od 5 % 2008. na gubitak od više od 5 % tijekom RIPR-a). Proizvođači Unije smanjili su za 3 % svoje prodajne cijene na tržištu Unije i uspjeli, na štetu svoje profitabilnosti, ponovno osvojiti tržišni udio. Industriji je potrebna prodaja proizvoda robne marke trgovca na malo jer potražnja za proizvodima vlastite robne marke nije dovoljna te kako prodaja proizvoda robne marke trgovca na malo predstavlja približno 60 % ukupne vrijednosti prodaje, tijekom razmatranog razdoblja ukupna je profitabilnost pala s 8,5 % na 1,6 %.
(110)
Određeni pokazatelji upućuju na to da je industrija ponovno zauzela svoj položaj zahvaljujući postojećim mjerama. Opseg uvoza iz Tajlanda i njegov tržišni udio gotovo se prepolovio s 12 % 2008. na samo 6 % u RIPR-u. Tržišni udio industrije Unije povećao se s 83 % 2008. na 90 % u RIPR-u. Nadalje, tijekom RIPR-a prosječne cijene uvoza iz Tajlanda nisu snizile cijene industrije Unije, ali su onemogućile industriji Unije da prenese povećanje troškova na kupce. I drugi su pokazatelji zabilježili pozitivan razvoj. Tijekom razmatranog razdoblja iskorištenost kapaciteta povećala se za 2 %, a tijekom RIPR-a je bila na prilično visokoj razini od 77 %. Opseg prodaje industrije Unije proizvoda s robnom markom trgovca na malo, koji su u izravnoj konkurenciji s uvozom iz Tajlanda, povećao se za 31 %, a ukupna se prodaja za oba segmenta zajedno povećala za 19 %. Ulaganja su se povećala za 64 %. Ti čimbenici upućuju na to da se industrija uspjela oporaviti, iako nije uspjela ostvariti zadovoljavajuću razinu profitabilnosti kako bi zadržala znatan tržišni udio na tržištu na kojemu se natječu samo industrija Unije i uvoz iz Tajlanda (uvoz iz drugih trećih zemalja je fragmentiran i neznatan).
(111)
Stanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije zaista je osjetljivo. S jedne strane, u pogledu segmenta proizvoda vlastite robne marke industrija Unije nije izložena vanjskoj konkurenciji. Vlasnici robne marke u usporedbi s trgovcima na malo imaju jaku pregovaračku moć. Oni su ti koji određuju cijenu. Isto tako, radi se o konsolidiranom tržištu na kojemu četiri proizvođača uključena u uzorak drže 54 % tržišnog udjela. S druge strane, u segmentu proizvoda privatnih robnih marki prednost imaju trgovci na malo. Zbog vanjskog tržišnog natjecanja i tržišnog natjecanja u Uniji cijene su pod stalnim pritiskom. Kao posljedica, za proizvođače Unije sve je teže prenijeti povećane proizvodne troškove (koji se pretežno odnose na kukuruz šećerac ili konzerve) na svoje kupce (proizvodni troškovi industrije Unije povećali su se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja) zbog pritiska koji na cijene vrši uvoz iz Tajlanda.
(112)
Jasno je da je industrija Unije uspjela povećati svoj tržišni udio dajući prednost opsegu nad cijenama. S druge strane, ne može se zanemariti činjenica da s obzirom na većinu prodaje u sektoru kukuruza šećerca (robna marka trgovca na malo), ona nije mogla pokriti svoje troškove. Stoga se može zaključiti da je stanje industrije Unije još uvijek ranjivo i krhko.
(113)
Nekoliko je stranaka primijetilo da se industrija Unije oporavila s obzirom na poboljšanje brojnih pokazatelja, a posebno s obzirom na visoki tržišni udio industrije Unije i negativno sniženje cijena.
(114)
Potvrđuje se da je stanje štete koju je pretrpjela Unija miješano. Antidampinškim mjerama djelomično se postigao željeni cilj otklanjanjem dijela štete koju je zbog dampinškog uvoza iz Tajlanda pretrpjela industrija Unije. Ipak, općenito gledajući, stanje industrije Unije još uvijek je krhko, posebno ako se uzme u obzir niska i opadajuća profitabilnost.
(115)
Negativno sniženje cijena i znatan tržišni udio industrije Unije ne upućuju nužno na odsustvo štete. Zbog stalnog dampinškog uvoza iz Tajlanda (s dampinškim maržama do 44 %) došlo je do sprečavanja rasta cijena na tržištu Unije. U pokušaju da vrati izgubljeni tržišni udio, industrija Unije zadržala je niže cijene, što je dovelo do slabljenja profitabilnosti.
(116)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da bi se procjena štete trebala temeljiti na ukupnim rezultatima industrije Unije, a ne na rezultatima jednog segmenta tržišta.
(117)
U skladu s početnim ispitnim postupkom procjena štete temeljila se na ukupnim rezultatima industrije Unije (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) te za određene pokazatelje štete (profitabilnost, opseg prodaje i prodajne cijene) i na prodaji proizvoda robne marke trgovca na malo. Nije bilo promjene uvjeta, čime bi se opravdalo odstupanje od te metodologije, stoga je ona i dalje važeća za procjenu stanja industrije Unije. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 84 i 85, tržište kukuruza šećerca je obilježeno dvama prodajnim kanalima te se ukupni uvoz tajlandskih izvoznika koji su surađivali odnosio na prodajni kanal s robnom markom trgovca na malo. Nadalje, čak i kad bi se u obzir uzeli samo ukupni rezultati industrije Unije to ne bi, s obzirom na nisku i opadajuću profitabilnost, utjecalo na zaključak da se industrija Unije nalazi u krhkom stanju. Na temelju prethodnih razmatranja, zahtjev se odbacuje.
(118)
Dvije zainteresirane stranke tvrdile su da je nemogućnost industrije Unije vrlo vjerojatno posljedica tržišnog natjecanja unutar Unije.
(119)
Međutim, stanje na tržištu Unije s obzirom na tržišno natjecanje ne razlikuje se bitno od stanja u razmatranom razdoblju početnog ispitnog postupka (dva prodajna kanala, približno 20 Unijinih proizvođača). Ipak, 2002. godine, prije nego što je uvoz iz Tajlanda počeo ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama, industrija Unije ostvarila je ukupnu razinu dobiti veću od 20 % (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) i 17 % za prodaju proizvoda s robnom markom trgovca na malo. To dokazuje da tržišno natjecanje u Uniji ne sprečava industriju Unije u postizanju zdravih profitnih marži. Ono što sprečava industriju Unije da povisi svoje cijene zapravo je stalna prisutnost dampinškog uvoza i posljedično sprečavanje rasta cijena.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(120)
Na temelju prethodno navedenih trendova čini se da se antidampinškim mjerama djelomično postigao očekivani rezultat otklanjanja štete koju su pretrpjeli proizvođači Unije. S druge strane, kako su brojni pokazatelji negativnim razvojem ukazali, industrija se još nalazi u ranjivom i krhkom stanju.
(121)
Kako je prethodno navedeno, tajlandski izvoznici raspolažu neiskorištenim kapacitetom kojim vrlo brzo mogu povećati izvoz. Nadalje, tajlandski trgovinski statistički podaci potvrđuju da je Tajland 2011. izvezao približno 140 000 tona trećim zemljama, što je približno 7 puta više od opsega izvoza iz Tajlanda u Uniju. Zbog isplativijih cijena na tržištu Unije u usporedbi s određenim tržištima trećih zemalja, vjerojatno je da će se, ako isteknu antidampinške mjere, znatne količine koje se trenutačno izvoze u te zemlje preusmjeriti na tržište Unije. Takvo je naglo povećanje već primijećeno u početnom ispitnom postupku, kada se tržišni udio uvoza Unije iz Tajlanda zamalo udvostručio u samo tri godine, tj. povećao s 6,8 % 2002. na 12,7 % 2005.
(122)
Stoga se na temelju navedenoga može zaključiti da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost ponavljanja štete.
(123)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka izrazilo sumnju u pogledu zaključka o vjerojatnosti ponavljanja štete. Konkretno, tvrdili su da je razlika od 5 % u cijeni između Unije i tržišta trećih zemalja premala da bi se izvoz kukuruza šećerca preusmjerio na tržište Unije. Ta je tvrdnja već obrađena u uvodnoj izjavi 61. Stranke su tvrdile i da kukuruz šećerac nije roba koju je lako preusmjeriti s jednog tržišta na drugo. Međutim, ta tvrdnja nije utemeljena i ne odgovara nalazima ovog ispitnog postupka.
(124)
Iako je vjerojatnost ponavljanja štete utemeljena na procjeni o očekivanjima, temelji se na činjenicama navedenima u uvodnoj izjavi 121. Stoga se zahtjev odbacuje.
G. INTERES UNIJE
(125)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li održavanje postojećih antidampinških mjera bilo protiv interesa Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane stranke imale su mogućnost da iznesu svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
1. Interes industrije Unije
(126)
Kako je prethodno navedeno, industrija Unije još se nalazi u donekle ranjivom i krhkom stanju. Nastavak mjera omogućio bi joj da poveća prodajne cijene (posebno proizvoda robne marke trgovca na malo) kako bi pokrila svoje povećane troškove proizvodnje. To bi industriji omogućilo da poboljša svoje financijsko stanje.
2. Interes trgovaca na malo i potrošača
(127)
Na suradnju je pozvano više od 40 uvoznika/trgovaca na malo i dvije organizacije potrošača/trgovinske organizacije. Surađivao je samo jedan trgovac na malo. Njegov je izvoz predstavljao manji dio ukupnog uvoza iz Tajlanda tijekom RIPR-a. Udio njegova prometa povezanog s kukuruzom šećercem bio je zanemariv u usporedbi s njegovim ukupnim prometom. Osim toga preprodajom kukuruza šećerca ostvarena je vrlo visoka dobit tijekom RIPR-a. Ti čimbenici upućuju na to da trgovci na malo neće biti nerazmjerno pogođeni čak i ako se mjere produže.
(128)
Pored toga, brojna su trgovinska udruženja izradila podneske i prisustvovala raspravi. Ona tvrde da je potrebno ukinuti antidampinške mjere zbog niskog i opadajućeg udjela uvoza iz Tajlanda koji se podudara se s visokim i rastućim tržišnim udjelom industrije Unije.
(129)
Što se tiče potrošača, prosječna potrošnja kukuruza šećerca po domaćinstvu vrlo je ograničena, a iznosi do 5 EUR godišnje. Uzimajući u obzir umjerenu razinu postojećih mjera, učinak daljnje primjene mjera vjerojatno bi za potrošače bio zanemariv.
(130)
U svjetlu gore navedenog i s obzirom na općenito niski stupanj suradnje, smatra se da predložene mjere vjerojatno neće bitno utjecati na položaj trgovaca na malo i potrošača u Uniji.
3. Rizik nestašice ponude/tržišno natjecanje na tržištu Unije
(131)
Prvo treba podsjetiti da cilj antidampinških mjera nije spriječiti pristup u Uniju uvozu za koji su uvedene mjere, već ukloniti utjecaj narušenih tržišnih uvjeta koji nastaju zbog stalne prisutnosti dampinškog uvoza.
(132)
Potrošnja u Uniji povećala se za 9 % tijekom RIPR-a i postigla približno 350 000 tona. Kapacitet industrije Unije stalno je tijekom razmatranog razdoblja prelazio potražnju Unije i dosegao razinu od približno 440 000 tona u RIPR-u. Među proizvođačima Unije postoji dovoljna razina tržišnog natjecanja. S obzirom na to da je industrija Unije tijekom RIPR-a koristila 77 % kapaciteta, čini se da ima neiskorištenog kapaciteta potrebnog za dodatno povećanje proizvodnje u slučaju povećanja potražnje. Dio potražnje može pokriti i uvoz iz ostalih trećih zemalja, poput Sjedinjenih Država i Narodne Republike Kine. Kao što je prethodno navedeno, potrebno je naglasiti da antidampinške mjere nisu namijenjene obustavljanju uvoza iz Tajlanda u Uniju. Uzimajući u obzir nisku razinu mjera, očekuje se da će uvoz iz Tajlanda i dalje imati određeni udio na tržištu Unije.
(133)
S obzirom na prethodno navedena razmatranja, ne može se zaključiti da bi nastavak primjene antidampinških mjera prouzročio nestašicu ponude ili ograničavanje natjecanja na tržištu Unije.
4. Zaključak o interesu Unije
(134)
Na temelju prethodno navedenog, čini se da bi negativan učinak nastavka primjene mjera bio ograničen i u svakom slučaju ne nerazmjeran koristima produženja primjene mjera za industriju Unije.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(135)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti da se postojeće mjere zadrže. Nakon te objave također im je dano razdoblje za davanje primjedbi. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir, ako je to bilo opravdano.
(136)
Iz prethodno navedenoga proizlazi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda trebaju zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od različitih stopa carina ad valorem.
(137)
Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz predmetnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe njegovim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na one koji se posebno spominju, ne može imati koristi od tih stopa i podložan je stopi carine koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(138)
Svaki zahtjev kojim se traži primjena tih pojedinačnih stopa antidampinških pristojbi (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuje se bez odlaganja Komisiji (8) sa svim relevantnim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koja vrijede pojedinačne stope carine,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz kukuruza šećerca (Zea mays var. saccharata) u zrnu, pripremljenog ili konzerviranog u octu ili octenoj kiselini, nezamrznutog, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2001 90 30 (oznaka TARIC 2001903010) i kukuruza šećerca (Zea mays var. saccharata) u zrnu pripremljenog ili konzerviranog na drugi način osim u octu ili octenoj kiselini, nezamrznutog, različitog od proizvoda iz tarifnog broja 2006, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2005 80 00 (oznaka TARIC 2005800010), podrijetlom iz Tajlanda.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjenu, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode trgovačka društva u nastavku, je sljedeća:
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tajland
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tajland
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tajland
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tajland
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tajland
11,1
A792
Proizvođači koji surađuju navedeni u Prilogu
12,9
A793
Sva ostala trgovačka društva
14,3
A999
3. Ako nije drukčije navedeno, u pogledu carina primjenjuju se odredbe na snazi.
Članak 2.
Članak 1. stavak 2. može se izmijeniti tako da se novi izvozni proizvođač pridoda trgovačkim poduzećima koja surađuju, a koja nisu uključena u uzorak i stoga su podložna ponderiranoj prosječnoj carinskoj stopi od 12,9 %, ako novi proizvođač izvoznik iz Tajlanda Komisiji dostavi dostatne dokaze o sljedećem:
a)
da tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (od 1. travnja 2011. do 30. ožujka 2012.) u Uniju nije izvozio proizvod opisan u članku 1. stavku 1.;
b)
da nije povezan ni s jednim izvoznikom ili proizvođačem iz Tajlanda na kojega se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom; i
c)
da je nakon razdoblja ispitnog postupka revizije doista izvozio dotični proizvod u Uniju ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine te robe u Uniju.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 2. rujna 2013.