РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 28 януари 2014 година
относно наличието на прекомерен дефицит в Хърватия
(2014/56/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид съображенията, представени от Хърватия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва да избягват прекомерния бюджетен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
(3)
Процедурата при прекомерен дефицит (ППД) съгласно член 126 от ДФЕС, пояснена в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (1), който е част от ПСР, предвижда приемането на решение на Съвета, потвърждаващо наличието на прекомерен дефицит. Протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и ДФЕС, определя допълнителни разпоредби, свързани с прилагането на ППД. С Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета (2) се определят подробни правила и определения за прилагането на тези разпоредби.
(4)
Съгласно член 126, параграф 5 ДФЕС, ако Комисията счита, че в дадена държава членка съществува или може да възникне прекомерен дефицит, тя изпраща становище до съответната държава членка и информира за това Съвета.
(5)
Като взе предвид доклада си съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС и становището на Икономическия и финансов комитет в съответствие с член 126, параграф 4 ДФЕС, Комисията заключи, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит. Поради това Комисията изпрати такова становище до Хърватия и информира Съвета за това на 10 декември 2013 г. (3)
(6)
В член 126, параграф 6 ДФЕС се предвижда Съветът да разгледа всички съображения, които заинтересованата държава членка желае да представи, преди да реши след цялостна оценка дали съществува прекомерен дефицит. В случая с Хърватия цялостната оценка води до изложените по-долу заключения.
(7)
Според преразгледания бюджет за 2013 г. и проектобюджета за 2014 г. (4), приет от правителството на Хърватия и представен на парламента на Хърватия на 14 ноември 2013 г., хърватските власти планират бюджетният дефицит да възлезе на 5,5 % от БВП през 2013 г. (спрямо 5,0 % от БВП през 2012 г.), да се запази на същото равнище през 2014 г. и постепенно да намалява през 2015 г. и 2016 г. Съгласно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г., публикувана на 5 ноември 2013 г., още през 2013 г. бюджетният дефицит ще надхвърли значително заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, достигайки над 6 % от БВП през периода 2013-2015 г. при отсъствието на компенсиращи мерки. Както е посочено в доклада на Комисията, изготвен съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС, планираните и прогнозираните дефицити превишават значително референтната стойност от Договора. Превишението на референтната стойност може да се счита за извънредно по смисъла на ПСР. По-специално, то се дължи отчасти на сериозен икономически спад по смисъла на ПСР. Според оценките икономическата активност е намаляла с почти 12 % спрямо върховата си стойност от 2008 г. Очаква се реалният БВП да се свие допълнително през 2013 г., като едва през 2014 г. ще настъпи частично подобрение. През 2009 г. растежът на потенциалния БВП, изчислен от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, е бил без промяна, а през 2010 г. е станал отрицателен, като тази тенденция се запазва и до днес. Изчислената разлика между фактическия и потенциалния БВП, която от 2009 г. е отрицателна, се очаква през прогнозния период постепенно да намалее, но да остане отрицателна и през 2015 г., което потвърждава дълбочината и мащаба на рецесията. Планираното превишение на референтната стойност обаче не може да се счита за временно по смисъла на ПСР. Съгласно предвижданията на хърватските власти и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. бюджетният дефицит ще остане значително над референтната стойност и през 2014 г. и 2015 г. Следователно залегналият в ДФЕС критерий за дефицита не е изпълнен.
(8)
В проектобюджета за 2014 г. правителството предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне от 58,1 % през 2013 г. до 62 % през 2014 г., а след това до 64,1 % през 2015 г. и 64,7 % през 2016 г. Тези данни са малко по-високи от посочените в насоките за икономическата и фискалната политика на Хърватия от септември 2013 г., в които правителството прогнозира съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 56,6 % през 2013 г. и 60,6 %, 63,4 % и 65,3 % съответно през 2014 г., 2015 г. и 2016 г. Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. очакваното съотношение на консолидирания държавен дълг възлиза на 59,7 % за 2013 г. При запазване на курса на политика се очаква съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне над 60 % през 2014 г., надвишавайки по този начин заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Според наличната към момента информация в резултат на емитираните през ноември 2013 г. облигации в USD съотношението на държавния дълг към БВП ще надхвърли прага от 60 % преди края на 2013 г. Член 2, параграф 1а от Регламент (ЕО) № 1467/97 предвижда, че изискването по критерия за дълга се смята за изпълнено и ако бюджетните прогнози на Комисията сочат, че изискваното намаление на разликата спрямо референтната стойност ще настъпи през тригодишния период, който включва двете години, следващи последната година, за която има данни. Прогнозите на хърватските власти и на службите на Комисията показват, че поради продължаващия висок дефицит и слабата икономическа активност съотношението на държавния дълг към БВП следва тенденция към повишаване, която се очаква да се запази в рамките на прогнозния хоризонт. Следователно показателят за дълга и съответно изискването по отношение на критерия за дълга по ДФЕС не са изпълнени.
(9)
В съответствие с разпоредбите на ДФЕС Комисията разгледа „съответните фактори“ в доклада си по член 126, параграф 3 ДФЕС. Както е определено в член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97, по отношение на държави, чието съотношение на държавния дълг към БВП надхвърля референтната стойност, тези съответни фактори се вземат предвид при стъпките, водещи до вземане на решение относно съблюдаването на критерия за дефицита, само ако бюджетният дефицит остане близо до референтната стойност и превишението на референтната стойност е временно - случаят с Хърватия не е такъв. При оценката на спазването на критерия за дълга бяха отчетени съответните фактори, най-вече дълбоката и продължителна рецесия, на фона на неблагоприятните външни условия. Въпреки това съответните фактори не променят заключението, че критерият за дълга по ДФЕС не е изпълнен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
От цялостната оценка следва, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Хърватия.
Съставено в Брюксел на 28 януари 2014 година.
ODLUKA VIJEĆA
od 28. siječnja 2014.
o postojanju prekomjernog deficita u Hrvatskoj
(2014/56/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
uzimajući u obzir primjedbe koje je dala Hrvatska,
budući da:
(1)
U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice trebaju izbjegavati prekomjerne državne deficite.
(2)
Pakt o stabilnosti i rastu (PSR) temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.
(3)
Postupkom u slučaju prekomjernog deficita (PPD) u skladu s člankom 126. UFEU-a, kako je objašnjeno Uredbom Vijeća (EZ) br. 1467/97 (1), što je dio PSR-a, propisuje se donošenje odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita. Protokolom br. 12 o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženim Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u utvrđuju se daljnje odredbe koje se odnose na provedbu PPD-a. Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2009 (2) utvrđuju se detaljna pravila i definicije za primjenu tih odredaba.
(4)
U skladu s člankom 126. stavkom 5. UFEU-a, ako Komisija smatra da u nekoj državi članici postoji ili bi se mogao pojaviti prekomjerni deficit, ona u skladu s time treba uputiti svoje mišljenje dotičnoj državi članici i obavijestiti Vijeće.
(5)
S obzirom na svoje izvješće prema članku 126. stavku 3. UFEU-a i s obzirom na mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora u skladu s člankom 126. stavkom 4. UFEU-a, Komisija je zaključila da u Hrvatskoj postoji prekomjerni deficit. Stoga je u skladu s time Komisija navedeno mišljenje uputila Hrvatskoj i obavijestila Vijeće 10. prosinca 2013. (3).
(6)
U članku 126. stavku 6. UFEU-a navodi se da Vijeće treba razmotriti sve primjedbe koje dotična država članica želi dati prije nego što nakon sveobuhvatne procjene odluči postoji li prekomjerni deficit. U slučaju Hrvatske sveobuhvatnom procjenom dolazi se do zaključaka u nastavku.
(7)
U skladu s revizijom proračuna za 2013. i nacrtom proračuna za 2014. (4) koji je donijela hrvatska Vlada i koji je upućen hrvatskom parlamentu 14. studenoga 2013., hrvatska nadležna tijela predviđaju deficit opće države u iznosu od 5,5 % BDP-a za 2013., nakon iznosa od 5 % BDP-a u 2012., a očekuju da se omjer neće promijeniti 2014. te će tek postupno opadati 2015. i 2016. U jesenskoj prognozi službi Komisije iz 2013. objavljenoj 5. studenoga 2013. već se u 2013. predviđa da će deficit opće države biti znatno iznad referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a, koji će u nedostatku kompenzacijskih mjera narasti na više od 6 % BDP-a u razdoblju 2013.-2015. Kako je navedeno u izvješću Komisije pripremljenom na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a, planirani i predviđeni deficiti premašuju referentnu vrijednost iz Ugovora i nisu blizu te vrijednosti. Prekoračenje referentne vrijednosti može se smatrati iznimnim u smislu PSR-a. Točnije, ono je djelomično posljedica ozbiljnog gospodarskog pada u smislu PSR-a. Procjenjuje se da se gospodarska aktivnost od vrhunca u 2008. smanjila za gotovo 12 %. Predviđa se da će se 2013. realni BDP nastaviti smanjivati, a neznatan se oporavak očekuje tek 2014. Prema procjenama službi Komisije na temelju zajednički dogovorene metodologije, potencijalni rast proizvodnje stagnirao je 2009. i postao negativan 2010. te je otada negativan. Očekuje se da će se izračunani proizvodni jaz, koji je negativan od 2009., tijekom razdoblja prognoze postupno smanjiti, ali će ostati negativan tijekom 2015., što potvrđuje dubinu i opseg recesije. Međutim, planirano prekoračenje referentne vrijednosti ne može se smatrati privremenim u smislu PSR-a. U skladu s predviđanjima hrvatskih nadležnih tijela i jesenskom prognozom službi Komisije iz 2013., deficit opće države ostat će znatno iznad referentne vrijednosti i u 2014. i 2015. Zahtjev iz UFEU-a koji se odnosi na kriterij deficita stoga nije ispunjen.
(8)
U nacrtu proračuna za 2014. Vlada predviđa povećanje omjera duga opće države s 58,1 % u 2013. na 62 % u 2014. i dalje na 64,1 % u 2015. i 64,7 % u 2016. Te su brojke neznatno više od onih u hrvatskim Smjernicama gospodarske i fiskalne politike iz rujna 2013. u kojima Vlada predviđa da će omjer duga opće države dosegnuti 56,6 % u 2013. te 60,6 % u 2014., 63,4 % u 2015. i 65,3 % u 2016. U jesenskoj prognozi službi Komisije iz 2013. predviđa se da će omjer duga opće države u 2013. iznositi 59,7 % BDP-a. Ako se politike ne promijene, očekuje se da će omjer dugaopće države porasti iznad 60 % u 2014., što znači da će premašiti referentnu vrijednost iz Ugovora od 60 % BDP-a. U skladu s trenutačno dostupnim informacijama, izdanjem obveznica u američkim dolarima u studenome 2013. omjer duga opće države i BDP-a već bi do kraja 2013. premašio prag od 60 %. Člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97 propisano je da se zahtjev u pogledu kriterija duga treba smatrati ispunjenim i ako proračunske prognoze Komisije upućuju na to da će do potrebnog smanjenja razlike u pogledu referentne vrijednosti doći tijekom trogodišnjeg razdoblja koje obuhvaća dvije godine nakon posljednje godine za koju su dostupni podaci. Prognoze hrvatskih nadležnih tijela i službi Komisije pokazuju trend rasta omjera duga opće države zbog i dalje visokih deficita i slabe gospodarske aktivnosti te se očekuje da će tako i ostati nakon razdoblja prognoze. Prema tome, referentna vrijednost za dug, a stoga ni kriterij iz UFEU-a u pogledu duga, nisu ispunjeni.
(9)
U skladu s odredbama UFEU-a Komisija je analizirala i „odgovarajuće čimbenike” u svojem izvješću na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a. Kako je navedeno u članku 2. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97, za države s omjerom duga opće države iznad referentne vrijednosti, te čimbenike treba uzeti u obzir u koracima koji dovode do odluke o sukladnosti s kriterijem deficita ako deficit opće države ostane blizu referentne vrijednosti i ako je prekoračenje referentne vrijednosti privremeno, što nije slučaj za Hrvatsku. Pri procjeni sukladnosti s kriterijem duga uzeti su u obzir relevantni čimbenici, a posebno duboka i produljena recesija uz nepovoljne vanjske uvjete. Međutim, ti relevantni čimbenici ne mijenjaju zaključak da kriterij duga iz UFEU-a nije ispunjen,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da u Hrvatskoj postoji prekomjerni deficit.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Republici Hrvatskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2014.