РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 24 март 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2013/463/ЕС за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър
(2014/169/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите членки, които вече получават финансова помощ, включително от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите членки, получаващи финансова помощ, като посочените правила трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на ЕМС.
(3)
По искане за финансова помощ от ЕМС, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши да предостави принципна подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика (наричан по-долу „МР“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС (3) Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и, когато е уместно, с Международния валутен фонд (МВФ), извърши третия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие.
(6)
В резултат на това Решение за изпълнение 2013/463/ЕС следва да бъде актуализирано в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, по-специално по отношение на i) разработването от страна на съвместна работна група на Централната банка на Кипър (ЦБК) и Министерство на финансите на комуникационна стратегия относно пътната карта за облекчаване на контрола върху капитала и изпълнение на стратегията за банковия сектор; ii) своевременното докладване на оценките на банките относно потенциалното въздействие на нововъведените и бъдещите правила на Съюза относно капиталовите изисквания и необслужваните заеми върху капитала, рентабилността и коефициента на покритие; iii) създаването на работната група, която да определи мащаба на регистрираните договори за продажба на земя без документ за собственост и да предостави препоръки по този въпрос; iv) реформата на процедурите по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица; v) преразглеждането на Гражданския процесуален кодекс и Процедурния правилник на съда с цел осигуряване на гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност; vi) актуализирането на заложения първичен дефицит за 2014 г. на 1,8 % от БВП; vii) изпълнението на първия етап към създаване на национална здравна система (НЗС), след като бъде изготвена и приета пълна пътна карта за изграждане на НЗС; viii) преразглеждането на политиките по ценообразуване и възстановяване на разходите за медицински стоки и услуги, включително по отношение на фармацевтичните разходи; ix) създаването на служба по приватизацията; x) представянето на план с мерки за отстраняване на недостатъците, установени във втората фаза на партньорската проверка, проведена от страна на Световния форум относно прозрачността и обмена на информация за данъчни цели на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР); xi) разработването на стратегия за растеж, базирана на конкурентните предимства на Кипър, която да помогне на кипърските власти да съживят икономиката. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната област се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(7)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(8)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Член 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС се изменя, както следва:
1)
Параграф 5 се заменя със следното:
„5. С оглед възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава преструктурирането на банковия сектор и сектора на кооперативните кредитни институции; продължава укрепването на надзора и регулирането; предприема реформа на правната рамка, уреждаща преструктурирането на дълга; и постепенно облекчава капиталовите ограничения в съответствие със своята пътна карта, като същевременно запазва финансовата стабилност. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряване на стриктен мониторинг върху ликвидността на банковия сектор. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленето на пари в брой, плащанията и паричните преводите) се следят отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Продължава прилагането на пътната карта за постепенно облекчаване на ограничителните мерки, като същевременно се отчита ликвидността на кредитните институции. Разработва се целенасочена комуникационна стратегия, с която се цели осигуряването на редовен обмен на информация относно посочената пътна карта и напредъка, постигнат в изпълнението на стратегията за банковия сектор.
Плановете по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразяват очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор и постепенното облекчаване на ограничителните мерки, както и намаляват зависимостта от кредитиране от страна на централната банка, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането;
б)
адаптиране на минималните капиталови изисквания при отчитане на параметрите на оценката на счетоводните баланси и стрес тестовете в целия Съюз;
в)
гарантиране на официалното одобрение на плановете за преструктуриране съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Банките, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ; Банките, които спазват планове за преструктуриране, отчитат постигнатия от тях напредък по прилагането на тези планове;
г)
гарантиране на създаването и функционирането на кредитен регистър, на изменението при необходимост на действащата регулаторна рамка за обезценка на активи и формиране на провизии и третиране на обезпеченията, които са част от провизии, както и на своевременното въвеждане на правилата на Съюза относно капиталовите изисквания и необслужваните заеми;
д)
облекчаване на ограниченията за налагане на запор върху обезпеченията. Това включва изготвяне на законодателството въз основа на всеобхватна рамка за реформа, с която да се установят подходящи процедури по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица, както и да се осигури гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност. В допълнение, след като бъде реформирана, новата правна рамка, уреждаща преструктурирането на дълга на частния сектор, ще бъде преразгледана, като при нужда ще бъдат посочени допълнителни мерки;
е)
прилагане на стратегията за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, разработена от Централната банка на Кипър в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
ж)
засилване на мониторинга върху задлъжнялостта на предприятията и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения. Преразглеждат се банковите политики и практики във връзка с управлението на просрочените задължения, като при необходимост ще се изменят Директивата и Кодексът за управление на просрочените задължения. Не се прибягва до административни мерки, които оказват отрицателно въздействие върху равнището на банковото кредитиране;
з)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрите практики;
и)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
й)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват органите и пазарите за своя напредък в преструктурирането на дейностите си;
к)
осигуряване на изпълнението на мерките за преструктуриране, целящи повишаване на жизнеспособността на кооперативния кредитен сектор, след като бъде установена правната рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в този сектор; както и
л)
осигуряване на преразглеждането на управленската директива, чрез което ще бъде уточнено, наред с другото, взаимодействието между отделите за вътрешен одит на банките и банковите надзорни органи.“
2)
Параграф 7 се заменя със следното:
„7. През 2014 г. кипърските власти прилагат изцяло включените в Закона за бюджета за 2014 г. постоянни мерки, възлизащи на най-малко 270 милиона EUR. Те осигуряват също пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.“
3)
Вмъква се следният параграф:
„7а. По отношение на фискалната политика през 2015-2016 г. кипърските власти се стремят към постигане на салдо по консолидирания държавен бюджет, съответстващо на набора от стъпки за корекция, при спазване на препоръките, отправени в рамките на процедурата при прекомерен дефицит (ППД).“
4)
Параграф 8 се изменя, както следва:
а)
буква а) се заменя със следното:
„а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури жизнеспособността на пенсионната система в дългосрочен план, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите.“
б)
буква д) се заменя със следното:
„д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и изпълнение на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта при обслужването на дълга;“
5)
Параграфи 10 - 13 се заменят със следното:
„10. Кипър гарантира изпълнението на договорените мерки за преодоляване на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата активност. Кипър предприема бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър има готовност да приеме всички други изменения в секторното законодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Кипърските власти подобрят още повече функционирането на регулираните професии. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и укрепване на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър осигурява намаляването на изоставането в броя на предвидените за издаване нотариални актове и предприема действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и определя срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър изменя разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и разрешава провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър предприема инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като прилага конкретния план за действие, който да доведе до постигането на, inter alia, количествените цели, определени в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011 - 2015 г. Кипър изпълнява политическа стратегия в областта на въздухоплаването, насочена към изменение на външната политика на Кипър в областта на въздухоплаването при отчитане на външната политика и договореностите на ЕС в областта на въздухоплаването, като в същото време бъдат осигурени необходимите въздушни връзки.
6)
В параграф 14 буква б) се заменя със следното:
„б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен и газов сектор, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и“.
7)
параграф 15 се заменя със следното:
„15. Кипър представя актуализирано искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.“
8)
Добавя се следният параграф:
„16. Кипър изготвя всеобхватна и съгласувана стратегия за растеж, която ще позволи съживяването на икономиката, и я включва в своята национална институционална рамка, с което ще бъдат оптимизирани резултатите от текущите реформи на публичната администрация и на управлението на публичните финанси, от ангажиментите, поети в програмата за макроикономически мерки за Кипър, както и от съответните инициативи на Съюза в рамките на партньорското споразумение за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове.“
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 24 март 2014 година.
PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA
od 24. ožujka 2014.
o izmjeni Provedbene odluke 2013/463/EU o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar
(2014/169/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora nad državama članicama u europodručju koje imaju ili im prijete ozbiljne teškoće u pogledu njihove financijske stabilnosti (1), a posebno njezin članak 7. stavke 2. i 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)
Uredba (EU) br. 472/2013 primjenjuje se na države članice koje već primaju financijsku pomoć, uključujući iz Europskog mehanizma za stabilnost (ESM), u vrijeme njezina stupanja na snagu.
(2)
Uredbom (EU) br. 472/2013 određuju se pravila za odobravanje programa makroekonomske prilagodbe za države članice koje primaju financijsku pomoć, koja pravila trebaju biti u skladu s odredbama Ugovora o uspostavi ESM-a.
(3)
Nakon zahtjeva za financijsku pomoć ESM-a koji je Cipar podnio 25. lipnja 2012., Vijeće je 25. travnja 2013. Odlukom 2013/236/EU (2) odlučilo da Cipar mora dosljedno provoditi program makroekonomske prilagodbe.
(4)
Dana 24. travnja 2013. Vijeće guvernera ESM-a u načelu je odlučilo dodijeliti potporu za stabilnost Cipru te je odobrilo Memorandum o razumijevanju o posebnom uvjetovanju gospodarske politike (dalje u tekstu „MOR”), a Komisiji je odobrilo da ga u ime ESM-a potpiše.
(5)
U skladu s člankom 1. stavkom 2. Provedbene odluke Vijeća 2013/463/EU (3), Komisija je u suradnji s Europskom središnjom bankom (ESB) i, po potrebi, s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) provela treći pregled radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera kao i njihove učinkovitosti te gospodarskog i društvenog učinka.
(6)
Zbog toga bi Provedbenu odluku 2013/463/EU trebalo ažurirati u području reforme financijskog sektora, fiskalne politike i strukturnih reformi, posebice u pogledu i. osmišljavanja komunikacijske strategije od strane zajedničke radne skupine Ciparske središnje banke i Ministarstva financija u pogledu plana aktivnosti za smanjenje kontrola kapitala i provedbe strategije bankarskog sektora; ii. pravovremenog izvješćivanja o procjenama banaka o mogućem učinku nedavno uvedenih i predstojećih pravila Unije o kapitalnim zahtjevima i lošim kreditima na kapital, profitabilnost i omjer pokrića; iii. osnivanja radne skupine radi procjene količine registriranih ugovora o prodaji zemljišta za koje ne postoje dokazi o vlasništvu i radi davanja preporuka o tom pitanju; iv. reforme stečajnih postupaka za poduzeća i fizičke osobe; v. revizije Zakonika o građanskom postupku i Pravila suda kako bi se osiguralo neometano i učinkovito funkcioniranje revidiranih okvira prisilne naplate i stečaja; vi. revizije ciljanog primarnog deficita za 2014. na 1,8 % BDP-a; vii. provedbe prve faze reforme nacionalnog zdravstvenog sustava (NZS), uz prethodno utvrđivanje i donošenje cjelovitog plana aktivnosti NZS-a; viii. revizije politike utvrđivanja cijena i povrata troškova medicinskih proizvoda i usluga, uključujući one povezane s farmaceutskim rashodima; ix. uspostavljanja odjela za privatizaciju; x. predstavljanja akcijskog plana za rješavanje nedostataka utvrđenih u 2. fazi stručnog pregleda u okviru Svjetskog foruma o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD); xi. razvoja strategije rasta temeljene na konkurentskim prednostima Cipra kako bi se ciparskim tijelima vlasti pomoglo u pokretanju gospodarstva. Provedbom sveobuhvatnih i ambicioznih reformi u financijskom, fiskalnom i strukturnom području trebala bi se osigurati srednjoročna održivost ciparskog javnog duga.
(7)
Tijekom provedbe sveobuhvatnog paketa politika Cipra Komisija bi trebala davati dodatne savjete za politike i tehničku pomoć u posebnim područjima. Ako država članica na koju se primjenjuje program makroekonomske prilagodbe ima nedovoljne administrativne kapacitete, mora zatražiti tehničku pomoć od Komisije, koja u tu svrhu može sastaviti skupinu stručnjaka.
(8)
Pri pripremi, provedbi, praćenju i ocjenjivanju programa makroekonomske prilagodbe ciparska tijela vlasti morala bi, u skladu s postojećim nacionalnim pravilima i praksama, tražiti stajalište socijalnih partnera i organizacija civilnog društva,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Članak 2. Provedbene odluke 2013/463/EU mijenja se kako slijedi:
1.
stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
„5. Radi ponovne uspostave stabilnosti svojeg financijskog sektora Cipar nastavlja s provedbom restrukturiranja bankarskog sektora i sektora zadružnih kreditnih institucija; nastavlja s jačanjem nadzora i regulacije; provodi reformu okvira restrukturiranja duga; i u skladu sa svojim planom aktivnosti postepeno ukida kapitalna ograničenja, uz istovremenu zaštitu financijske sigurnosti. Programom se predviđaju sljedeće mjere i ishodi:
(a)
osiguranje pomnog praćenja stanja likvidnosti bankarskog sektora. Trenutačna ograničenja slobodnog kretanja kapitala (inter alia, ograničenja podizanja gotovine, isplata i transfera) pomno se prate. Cilj je primjenjivati kontrole samo tijekom razdoblja u kojem je to strogo potrebno radi smanjenja ozbiljnih rizika za stabilnost financijskog sustava. Provedba plana aktivnosti za postupno smanjenje mjera ograničavanja nastavlja se, također uzimajući u obzir i stanje likvidnosti kreditnih institucija. Osmišljava se dobro usmjerena komunikacijska strategija u cilju redovitog priopćavanja informacija u pogledu tog plana aktivnosti i napretka ostvarenog pri provedbi strategije bankarskog sektora.
Planovi financiranja i kapitalni planovi domaćih banaka koje se oslanjaju na financiranje središnje banke ili primaju državnu potporu realistično odražavaju očekivano razduživanje bankarskog sektora i postupno ublažavanje mjera ograničavanja te umanjuju ovisnost o posuđivanju od središnjih banaka, izbjegavajući pritom rasprodaju imovine po preniskim cijenama i kreditnu krizu;
(b)
prilagodba minimalnih kapitalnih zahtjeva, uzimajući u obzir pokazatelje ocjene bilance i testa otpornosti u cijeloj Uniji;
(c)
osiguravanje službenog odobrenja svakog plana restrukturiranja u skladu s pravilima o državnim potporama prije nego što se državna potpora pruži. Banke s nedostatkom kapitala mogu, ako ostale mjere nisu dovoljne, zatražiti dokapitalizacijsku potporu od države u skladu s postupcima pružanja državne potpore. Banke za koje postoje planovi restrukturiranja izvješćuju o napretku provedbe tih planova;
(d)
osiguravanje stvaranja operativnog kreditnog registra i, po potrebi, osiguravanje izmjene postojećeg regulatornog okvira u vezi s umanjenjem vrijednosti imovine i rezerviranja te u vezi s postupanjem sa zalogom rezerviranja i osiguravanje pravovremenog provođenja pravila Unije o kapitalnim zahtjevima i lošim kreditima;
(e)
ublažavanje ograničenja u vezi s oduzimanjem zaloga. Uz navedeno u pripremi je i zakonodavstvo na temelju sveobuhvatnog reformskog okvira kojim se uspostavljaju odgovarajući stečajni postupci za poduzeća i fizičke osobe te osigurava neometano i učinkovito funkcioniranje revidiranih okvira prisilne naplate i stečaja. Nadalje, nakon reforme novi pravni okvir za restrukturiranje duga privatnog sektora revidira se i, po potrebi, utvrđuju dodatne mjere;
(f)
provedba strategije za buduću strukturu, funkcioniranje i održivost sektora zadružnih kreditnih institucija, kako je predvidjela Ciparska središnja banka u konzultaciji s Komisijom, ESB-om i MMF-om;
(g)
jačanje praćenja zaduženosti korporativnog sektora i sektora kućanstava te uspostava okvira za ciljano restrukturiranje duga privatnog sektora radi olakšavanja novog posuđivanja i smanjenja kreditnih ograničenja. Politike i prakse banaka u području upravljanja zakašnjelim plaćanjima revidiraju se, a Direktiva o upravljanju zakašnjelim plaćanjima i Kodeks ponašanja po potrebi se izmjenjuju. Ne uvode se administrativne mjere kojima se utječe na utvrđivanje bankovnih kamatnih stopa;
(h)
daljnje jačanje okvira za suzbijanje pranja novca te provedba akcijskog plana kojim se osigurava primjena poboljšanih praksi u pogledu temeljite provjere klijenata i transparentnosti poslovnih subjekata, u skladu s najboljom praksom;
(i)
ugradnja testa otpornosti u redoviti eksterni nadzor banaka;
(j)
uvođenje obveznih zahtjeva za otkrivanje podataka kako bi se osiguralo da banke redovito izvješćuju vlasti i tržišta o svojem napretku u restrukturiranju svojeg poslovanja;
(k)
osiguranje provedbe mjera restrukturiranja kojima se pojačava održivost zadružnog kreditnog sektora nakon uspostave pravnog okvira za novu upravljačku strukturu za upravljanje državnim udjelima u sektoru; i
(l)
osiguranje revizije Direktive o upravljanju u kojoj se, između drugih stvari, određuje uzajamno djelovanje između odjela banaka za unutarnju reviziju i nadzornika banaka.”
2.
Stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:
„7. Tijekom 2014. ciparska tijela vlasti u potpunosti provode trajne mjere uključene u Zakon o proračunu iz 2014. koje iznose najmanje 270 milijuna EUR. Osim toga, osiguravaju potpunu provedbu konsolidacijskih mjera donesenih od prosinca 2012.”
3.
Umeće se sljedeći stavak:
„7.a. U pogledu fiskalne politike u razdoblju 2015. - 2016. ciparska tijela vlasti održavaju saldo opće države u skladu s putem prilagodbe, poštujući Preporuku o postupku u slučaju prekomjernog deficita.”
4.
Stavak 8. mijenja se kako slijedi:
(a)
točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
„(a)
po potrebi, daljnje reforme mirovinskog sustava u općem i javnom sektoru radi osiguranja održivosti mirovinskog sustava u dugom razdoblju, istodobno osiguravajući dostatnost mirovina;”
(b)
točka (e) zamjenjuje se sljedećim:
„(e)
razradu programa radi stvaranja solidnog sustava korporativnog upravljanja za poduzeća u vlasništvu države ili polujavna poduzeća te provođenje plana privatizacije kojim se pomaže poboljšanje ekonomske učinkovitosti i obnovi održivosti duga;”
5.
Stavci 10. do 13. zamjenjuju se sljedećim:
„10. Cipar osigurava provedbu dogovorenih mjera za rješavanje prepoznatih nedostataka svojih aktivacijskih politika. Cipar poduzima hitne mjere radi stvaranja mogućnosti za mlade ljude i poboljšanja njihovih izgleda za zapošljavanje u skladu s ciljevima Preporuke Vijeća o uspostavi jamstva za mlade (4). Osmišljavanje mjera usmjerenih na mlade i njihova provedba te upravljanje njima dobro se integriraju unutar šireg sustava aktivacijskih politika i usklađuju s reformom sustava socijalne skrbi i dogovorenim proračunskim ciljevima.
11. Cipar je spreman donijeti sve daljnje potrebne izmjene zakonodavstva specifičnog za sektore kako bi se u cijelosti provela Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5). Ciparska tijela vlasti nastavljaju s poboljšanjem funkcioniranja reguliranih zanimanja. Okvir za tržišno natjecanje poboljšava se jačanjem funkcioniranja nadležnog tijela za tržišno natjecanje i jačanjem neovisnosti i ovlasti nacionalnih regulatornih tijela.
12. Cipar osigurava smanjenje broja neriješenih predmeta u vezi s izdavanjem vlasničkih listova, poduzima mjere za ubrzanje brisanja teretovnica s vlasničkih listova koji se prenose pri kupnji nepokretne imovine te određuje rokove za izdavanje građevinskih dozvola i vlasničkih listova.
13. Cipar mijenja pravila o prisilnoj prodaji imovine pod hipotekom i dopušta privatne dražbe u najkraćem mogućem roku. Sudski postupci ubrzavaju se, a neriješeni sudski predmeti rješavaju se do kraja programa. Cipar poduzima inicijative za jačanje konkurentnosti svojeg sektora turizma provedbom konkretnog akcijskog plana koji vodi do postignuća mjerljivih ciljeva koji su prepoznati, inter alia, u revidiranoj strategiji turizma za razdoblje 2011. - 2015. Cipar provodi strategiju politike zrakoplovstva koja vodi do prilagodbe ciparske vanjske politike zrakoplovstva, uzimajući u obzir vanjsku politiku i sporazume EU-a u području zrakoplovstva, uz istodobno osiguranje dovoljnih zrakoplovnih veza.
6.
U stavku 14. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
sveobuhvatnog prikaza regulatornog režima i organizacije tržišta za restrukturirani energetski i plinski sektor, uključujući odgovarajući prodajni okvir za opskrbu off-shore plinom usmjeren na maksimiziranje prihoda; i”
7.
Stavak 15. zamjenjuje se sljedećim:
„15. Cipar tijekom programskog razdoblja Komisiji podnosi ažurirani zahtjev za tehničku pomoć. U zahtjevu se određuju i navode područja za tehničku pomoć ili savjetodavne usluge koje ciparska tijela vlasti smatraju nužnima za provedbu programa makroekonomske prilagodbe.”
8.
Dodaje se sljedeći stavak:
„16. Pri izradi sveobuhvatne i usklađene strategije rasta kojom bi se omogućilo pokretanje gospodarstva, Cipar u svoj nacionalni institucionalni okvir uključuje jačanje učinka postojeće javne uprave, reformu upravljanja javnim financijama, druge obveze u pogledu ciparskog programa makroekonomske prilagodbe i odgovarajuće inicijative Unije, uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu za provedbu europskih strukturnih i investicijskih fondova.”
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Republici Cipru.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2014.