РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1071/2013 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 24 септември 2013 година
относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (преработен текст)
(ЕЦБ/2013/33)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2531/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно прилагането на минимални резерви от страна на Европейската централна банка (2), и по-специално член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 25/2009 на Европейската централна банка от 19 декември 2008 г. относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (ЕЦБ/2008/32) (3) е изменян съществено. Тъй като предстоят още изменения, по-специално с оглед на Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз (4), той следва да бъде преработен от съображения за яснота.
(2)
С оглед на изпълнението на своите задачи Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) изисква да се изготвя консолидиран баланс на сектор „Парично-финансови институции“ (ПФИ). Главната цел на тази информация е да предостави на Европейската централна банка (ЕЦБ) пълна статистическа картина на паричната динамика в държавите членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-долу „държави членки от еврозоната“), които се разглеждат като една икономическа територия. Тази статистика обхваща агрегираните финансови активи и пасиви по отношение на салдата и транзакциите на базата на пълен и хомогенен сектор „ПФИ“ и съвкупност от отчетни единици и се изготвя редовно. Необходими са също достатъчно подробни статистически данни, за да се осигури трайна аналитична полза от паричните агрегати и техните кореспондиращи позиции в еврозоната.
(3)
В съответствие с Договора за функционирането на Европейския съюз и съгласно условията, установени в Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Уставът на ЕСЦБ“), от ЕЦБ се изисква да приема регламенти, доколкото това е необходимо за изпълнение на задачите на ЕСЦБ, определени в Устава на ЕСЦБ, а в някои случаи, установени в разпоредбите, приети от Съвета съгласно член 129, параграф 4 от Договора.
(4)
Член 5.1 от Устава на ЕСЦБ изисква ЕЦБ, подпомагана от националните централни банки (НЦБ), да събира необходимата статистическа информация от компетентните национални власти или пряко от стопанските субекти с цел осъществяването на задачите на ЕСЦБ. Член 5.2 от Устава на ЕСЦБ предвижда, че националните централни банки осъществяват, доколкото това е възможно, задачите, описани в член 5.1.
(5)
Член 3 от Регламент (ЕО) № 2533/98 изисква ЕЦБ да определи действителната съвкупност от отчетни единици в рамките на общата съвкупност от отчетни единици и ѝ дава право частично или изцяло да освободи конкретни категории отчетни единици от изпълнение на изискванията ѝ за статистическа отчетност. Член 6, параграф 4 предвижда, че ЕЦБ може да приема регламенти, определящи условията, съгласно които може да бъде упражнявано правото да се проверява или да се извършва принудително събиране на статистическа информация.
(6)
Член 4 от Регламент (ЕО) № 2533/98 изисква от държавите членки сами да се организират в областта на статистиката и изцяло да си сътрудничат с ЕСЦБ, за да гарантират изпълнението на задълженията, произтичащи от член 5 от Устава на ЕСЦБ.
(7)
Би било уместно, ако НЦБ събират от действителната съвкупност от отчетни единици необходимата статистическа информация за изпълнение изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност като част от по-широкообхватна рамка за статистическа отчетност, която НЦБ установяват съгласно своите отговорности в съответствие с правото на Съюза или националното право, или установената практика и която обслужва други статистически цели, при условие че изпълнението на изискванията за статистическа отчетност на ЕЦБ не е застрашено. Това може също да намали разходите по отчитането. За да се насърчи прозрачността, е подходящо в тези случаи да се информират отчетните единици, че данните се събират за изпълнението на други статистически цели. В специални случаи ЕЦБ може да разчита на статистическа информация, събирана за такива други цели, за изпълнение на изискванията ѝ.
(8)
Статистическите изисквания са най-подробни, когато контрагентите са част от сектора на държателите на парични средства. Подробни данни се изискват относно: а) задължения по депозити по подсектор и матуритет, класифицирани допълнително по валута, за да се позволи по-задълбочен анализ на развитието на компонентите на чуждестранната валута, включени в паричен агрегат М3, и да се улесни изследването, отнасящо се до степента на заменяемост между чуждестранна валута и деноминираните в евро компоненти на паричен агрегат М3; б) кредити по подсектор, матуритет, цел на използване, актуализация на лихвения процент и валута, тъй като тази информация се счита за съществена за целите на паричния анализ; в) позиции спрямо други ПФИ, доколкото това е необходимо, за да позволи нетирането на салдата между ПФИ или да се изчисли резервната база; г) позиции спрямо резиденти извън еврозоната („Останал свят“) за „депозити с договорен матуритет над две години“, „депозити, договорени за ползване след предизвестие над две години“ и „репо-сделки“, за да се изчисли резервната база, подчиняваща се на условията на положително резервно съотношение; д) позиции спрямо „Останал свят“ за общите задължения по депозити, за да се съберат данни за външните контрагенти; e) задължения по депозити и кредити спрямо „Останал свят“ с оригинален матуритет под и над една година за целите на платежния баланс и на финансовите сметки.
(9)
За целите на събирането на статистическа информация относно портфейлите от ценни книжа на ПФИ съгласно Регламент (ЕС) № 1011/2012 на Европейската централна банка от 17 октомври 2012 г. относно статистически данни за държани ценни книжа (ЕЦБ/2012/24) (5), НЦБ отчитат на тримесечие на база ценна книга по ценна книга. НЦБ могат да комбинират изискванията за отчетност съгласно настоящия регламент и Регламент (ЕС) № 1011/2012 (ЕЦБ/2012/24) в случаите, когато това може да намали разходите по отчитането на кредитните институции. НЦБ могат да позволяват на фондовете на паричния пазар (ФПП) да се отчитат в съответствие с Регламент (ЕС) № 1073/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно статистиката на активите и пасивите на инвестиционните фондове (ЕЦБ/2013/38) (6), така че да облекчат натовареността на управителите на фондове.
(10)
Финансовите транзакции се изчисляват от ЕЦБ като разликата между салдата на отчетните дати в края на месеца, от които се изваждат промените, възникващи от въздействия, които не са резултат от транзакциите. Изискването, отнасящо се до отчетните единици, не обхваща промените в обменните курсове, които се изчисляват от ЕЦБ или от НЦБ, след консултация с ЕЦБ, от данните за салдата валута по валута, предоставени от отчетните единици, или корекциите от прекласификации, събрани от самите НЦБ, чрез използване на различни източници на информация, които са вече на разположение.
(11)
Член 5 от Регламент (ЕО) № 2531/98 оправомощава ЕЦБ да приема регламенти или решения за освобождаване на институции от изискванията за минимални резерви, за определяне на условията за изключване или приспадане на задълженията, дължими на някоя друга институция от резервната база, и за създаване на различни резервни съотношения за определени категории задължения. Съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 2531/98 ЕЦБ има правото да събира от институциите информацията, необходима за прилагането на изискванията за минимални резерви, и да проверява точността и качеството на информацията, която институциите предоставят, за да докажат спазването на изискванията за минимални резерви. За да се намалят общите разходи по отчитането, е желателно статистическата информация, отнасяща се до месечния баланс, да се използва и за редовното изчисляване на резервната база на кредитните институции, подлежащи на системата на минимални резерви на ЕЦБ, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1745/2003 на Европейската централна банка от 12 септември 2003 г. за прилагане на изискването за минимални резерви (ЕЦБ/2003/9) (7).
(12)
Определянето на конкретни процедури, които следва да се прилагат в случаите на сливания, отнасящи се до кредитни институции, е необходимо, за да се уточнят задълженията на тези институции по отношение на задължителните резерви.
(13)
ЕЦБ изисква информация относно дейностите на ПФИ по секюритизация, за да тълкува развитието на кредитите и заемите в еврозоната. Тази информация също така допълва данните, отчетени съгласно Регламент (ЕС) № 1075/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (ЕЦБ/2013/40) (8).
(14)
Въпреки че се признава, че регламентите, приети от ЕЦБ съгласно член 34.1 от Устава на ЕСЦБ, не дават никакви права и не налагат никакви задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. Съображение 17 от Регламент (ЕО) № 2533/98 припомня, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение за организиране и прилагане на национално равнище на всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за уместни при събирането на статистическата информация, необходима за изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическо отчитане, както и своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(15)
Следва да се прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, както са установени в член 8 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(16)
Член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 предвижда, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламенти или решения на ЕЦБ,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„парично-финансова институция“ (ПФИ) означава резидентно предприятие, което принадлежи към някой от следните сектори:
1.
„Централни банки“; и
2.
„Други ПФИ“, които включват
а)
„Депозитни институции“:
i)
кредитни институции съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници (9), и
ii)
депозитни институции, различни от кредитни институции, които са:
-
други финансови институции, които са основно ангажирани с финансово посредничество и чиято дейност е да получават депозити и/или близки заместители на депозити от институционални единици, а не само от ПФИ (степента на заменяемост между инструментите, емитирани от други ПФИ, и депозитите, вложени в кредитни институции, определя тяхната класификация като ПФИ); и за собствена сметка, поне от икономическа гледна точка, предоставят кредити и/или инвестират в ценни книжа; или
-
институции за електронни пари, които са основно ангажирани с финансово посредничество под формата на издаване на електронни пари; или
б)
фондове на паричния пазар (ФПП) съгласно член 2;
б)
„отчетна единица“ и „резидент“ имат същите значения съгласно определението в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
в)
„съответна НЦБ“ е НЦБ на държавата членка от еврозоната, в която ПФИ е резидент;
г)
„дружество със специална инвестиционна цел“ (ДСИЦ) има същото значение съгласно определението в член 1 от Регламент (ЕС) № 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40);
д)
„секюритизация“ означава транзакция, която е: а) традиционна секюритизация съгласно определението в член 4 от Регламент (ЕС) № 575/2013; и/или б) секюритизация съгласно определението в член 1 от Регламент (ЕС) № 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40), която включва разпореждане с кредитите, които са секюритизирани по отношение на ДСИЦ;
е)
„институция за електронни пари“ и „електронни пари“ имат същото значение съгласно определенията в член 2, параграфи 1 и 2 от Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10);
ж)
„намаление на стойността“ означава пряко намаляване на балансовата стойност на кредит по баланса в резултат на влошаване на качеството му;
з)
„отписване на стойността“ означава намаление на пълната балансова стойност на кредит, водещо до премахването му от баланса;
и)
„предоставящо услуги лице“ означава ПФИ, която управлява базови кредити по секюритизацията или кредити, които иначе са били прехвърлени по отношение на събирането на главницата и лихвата от длъжници;
й)
„разпореждане с кредит“ означава икономическо прехвърляне на кредит или на съвкупност от кредити от отчетната единица на приобретател, постигнато чрез прехвърляне на собственост или чрез синдикиране;
к)
„придобиване на кредит“ означава икономическо прехвърляне на кредит или на съвкупност от кредити от прехвърлител на отчетната единица, постигнато чрез прехвърляне на собственост или чрез синдикиране;
л)
„вътрешногрупови позиции“ означава позиции между депозитни институции от еврозоната, които принадлежат към същата група, състояща се от дружество майка и от всичките му пряко или непряко контролирани членове на групата резиденти в еврозоната;
м)
институция от „опашката“ означава малка ПФИ, на която е била предоставена дерогация съгласно член 9, параграф 1;
н)
„отписване“ означава премахване на кредит или на част от кредит от салдата, отчетени в съответствие с части 2 и 3 от приложение I, включително неговото премахване поради прилагането на дерогацията, посочена в член 9, параграф 4.
Член 2
Идентифициране на ФПП
Като ФПП се третират предприятията за колективно инвестиране, които отговарят на всички посочени по-долу критерии, при което:
а)
преследват инвестиционната цел да поддържат главница на фонд и да осигуряват възвръщаемост, съизмерима с лихвените проценти на инструментите на паричния пазар;
б)
инвестират в инструменти на паричния пазар, които отговарят на критериите за инструменти на паричния пазар, определени в Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (11) или в депозити в кредитни институции, или като алтернатива, гарантират, че ликвидността и стойността на портфейла, в който инвестират, са оценени на еквивалентна основа;
в)
гарантират, че инструментите на паричния пазар, в които инвестират, са с високо качество съгласно определеното от управляващото дружество. Качеството на инструмент на паричния пазар се определя, inter alia, въз основа на следните фактори:
i)
кредитното качество на инструмента на паричния пазар;
ii)
естеството на категориите активи, представени от инструмента на паричния пазар;
iii)
за структурирани финансови инструменти, оперативния риск и риска, свързан с контрагента, присъщи на структурираната финансова транзакция;
iv)
ликвидния профил;
г)
гарантират, че техният портфейл има среднопретеглен матуритет не повече от шест месеца и среднопретеглен срок на живот не повече от дванадесет месеца (в съответствие с приложение I, част 1, раздел 2);
д)
представят ежедневно нетна стойност на активите и изчисление на цената на техните акции/дялови единици, както и ежедневно записване и обратно изкупуване на акции/дялови единици;
е)
ограничават инвестициите в ценни книжа до такива с остатъчен матуритет до датата на обратно изкупуване, по-малък от или равен на две години, при условие че оставащият срок до датата на следваща актуализация на лихвения процент е по-малък от или равен на 397 дни, при което ценните книжа с плаващ лихвен процент следва да се актуализират спрямо лихвен процент или индекс на паричния пазар;
ж)
ограничават инвестициите в други предприятия за колективно инвестиране до такива, отговарящи на определението на ФПП;
з)
не поемат преки или непреки капиталови или стокови експозиции, включително чрез деривати, и използват деривати само в съответствие със стратегията на фонда за инвестиране на паричния пазар. Деривати, които водят до валутна експозиция, могат да бъдат използвани само с цел хеджиране. Инвестиции в ценни книжа, които не са в основна валута, са разрешени, при условие че валутната експозиция е изцяло хеджирана;
и)
имат постоянна или променлива нетна стойност на активите.
Член 3
Действителна съвкупност от отчетни единици
1. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от ПФИ, резиденти на територията на държавите членки от еврозоната (в съответствие с част 1 от приложение II).
2. ПФИ, включени в действителната съвкупност от отчетни единици, подлежат на пълни изисквания за статистическа отчетност, освен ако не се прилага дерогация, предоставена съгласно член 9.
3. Лицата, които отговарят на определението за ПФИ, попадат в обхвата на настоящия регламент, дори и ако са изключени от обхвата на Регламент (ЕС) № 575/2013.
4. За целите на събирането на статистическа информация относно постоянното пребиваване на притежателите на акции/дялови единици във ФПП, както е посочено в приложение I, част 2, раздел 5.7, действителната съвкупност от отчетни единици се състои също от други финансови посредници, с изключение на застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове (ДФП), съобразно дерогациите по член 9, параграф 2, буква в). За целите на настоящия регламент НЦБ могат да съставят и поддържат списък с ДФП, които са част от действителната съвкупност от отчетни единици, в съответствие с принципите, изложени в приложение I, част 2, раздел 5.7.
Член 4
Списък на ПФИ за статистически цели
1. Изпълнителният съвет съставя и поддържа списък на ПФИ за статистически цели, като взема предвид изискванията по отношение на честотата и сроковете, които произтичат от използването на списъка в контекста на системата на минималните резерви на ЕЦБ. Списъкът на ПФИ за статистически цели съдържа графа, в която се вписва дали спрямо институциите се прилага или не системата за минимални резерви на ЕЦБ. Списъкът на ПФИ е постоянно актуализиран, точен и доколкото е възможно, хомогенен и достатъчно стабилен за статистически цели.
2. Достъпът до списъка на ПФИ за статистически цели и до неговите актуализации се предоставя от НЦБ и ЕЦБ на отчетните единици по подходящ начин, включително чрез електронни средства, чрез интернет или по искане на отчетните единици, на хартиен носител.
3. Списъкът на ПФИ за статистически цели е само за сведение. Ако обаче последният достъпен вариант на списъка е неточен, ЕЦБ не налага санкции на лицето, което не е изпълнило надлежно изискванията за статистическа отчетност, доколкото то е разчитало добросъвестно на неточния списък.
Член 5
Изисквания за статистическа отчетност
1. Действителната съвкупност от отчетни единици отчита пред НЦБ на държавата членка, в която ПФИ е резидент: а) месечните салда, свързани с баланса в края на месеца, и б) месечните агрегирани корекции от преоценки. Агрегираните корекции от преоценки се отчитат по отношение на отписвания и намалявания на стойността на кредитите, съответстващи на кредитите, и обхващащи ценовите преоценки на ценни книжа. Допълнителни данни за дадени показатели в баланса се отчитат на тримесечие или ежегодно. НЦБ могат да събират тримесечните данни ежемесечно, ако това улеснява процеса на изготвянето на данни. Изискуемата статистическа информация е уточнена в приложение I.
2. НЦБ могат да събират изискуемата статистическа информация относно ценните книжа, които са емитирани и държани от ПФИ, на база ценна книга по ценна книга, доколкото данните, посочени в параграф 1, могат да се изведат в съответствие с минималните статистически стандарти, посочени в приложение IV.
3. ПФИ отчитат в съответствие с минималните изисквания, посочени в приложение I, част 4, таблица 1А, месечни корекции от преоценки по отношение на пълния набор от изискуеми от ЕЦБ данни. НЦБ могат да събират допълнителни данни, които не са обхванати от минималните изисквания. Тези допълнителни данни могат да се отнасят до разбивките, отбелязани в таблица 1А, които са различни от „минималните изисквания“.
4. ЕЦБ може да изисква обяснителна информация за корекциите в „прекласификациите и другите корекции“, събрани от НЦБ.
5. ЕЦБ може да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в настоящия регламент, в съответствие с Решение ЕЦБ/2010/10 от 19 август 2010 г. относно неизпълнението на изискванията за статистическа отчетност (12).
Член 6
Допълнителни изисквания за статистическа отчетност за секюритизация на кредити и други прехвърляния на кредити
ПФИ отчитат следното:
а)
нетния поток на секюритизации на кредити и други прехвърляния на кредити, извършени през отчетния период, в съответствие с част 5, раздел 2 от приложение I;
б)
салдата в края на периода и финансовите транзакции, с изключение на разпорежданията с кредити и придобиванията на кредити през съответния период по отношение на секюритизирани и отписани кредити, за които ПФИ действа като предоставящо услуги лице в съответствие с част 5, раздел 3 от приложение I. НЦБ могат да разширят обхвата на тези изисквания за отчетност спрямо всички отписани кредити, обслужвани от ПФИ, които са били секюритизирани или прехвърлени по друг начин;
в)
салдата в края на тримесечието по отношение на всички кредити, за които ПФИ действа като предоставящо услуги по секюритизация лице, в съответствие с част 5, раздел 4 от приложение I;
г)
при прилагането на международен счетоводен стандарт 39 (МСС 39), международен стандарт за финансовo отчитане 9 (МСФО 9) или други подобни национални счетоводни правила, салдата в края на периода по отношение на кредити, с които е извършено разпореждане чрез секюритизация, които не са отписани от баланса, в съответствие с част 5, раздел 5 от приложение I.
Член 7
Срокове
1. НЦБ решават кога и с каква периодичност да получават данните от отчетните единици, за да спазват посочените по-долу срокове, вземайки предвид, където е уместно, изискванията за сроковете на системата за минимални резерви на ЕЦБ, като съответно се задължават да информират отчетните единици.
2. Месечната статистика се предава от НЦБ на ЕЦБ до края на работния ден на 15-ия работен ден, следващ края на месеца, за който се отнасят данните.
3. Тримесечната статистика се предава от НЦБ на ЕЦБ до края на работния ден на 28-ия работен ден, следващ края на тримесечието, за който се отнасят данните.
Член 8
Счетоводни правила за целите на статистическата отчетност
1. Освен ако в настоящия регламент е предвидено друго, счетоводните правила, които ПФИ прилагат за целите на отчитането съгласно настоящия регламент, са предвидените при въвеждането в националното законодателство на Директива 86/635/ЕИО на Съвета от 8 декември 1986 г. относно годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети на банки и други финансови институции (13), както и в други приложими международни стандарти.
2. Задълженията по депозити и кредитите се отчитат по техните номинални салда в края на месеца. Отписвания и намалявания на стойността, определени от съответните счетоводни практики, се изключват от тази сума. Задълженията по депозити и кредитите не се нетират спрямо всички други активи или пасиви.
3. Без да се засягат счетоводните практики и договореностите за нетиране, използвани най-често в държавите членки от еврозоната, всички финансови активи и пасиви се отчитат за статистически цели на брутна база.
4. НЦБ могат да позволят отчитането на провизираните кредити без провизиите и отчитането на закупените кредити по цената, договорена по времето на тяхното придобиване, при условие че такива практики на отчитане се прилагат от всички резидентни отчетни единици.
Член 9
Дерогации
1. Дерогации могат да се предоставят на малки ПФИ, както следва:
а)
НЦБ могат да предоставят дерогации на малки ПФИ, при условие че техният общ дял в националния баланс на ПФИ по отношение на салдата не надхвърля 5 %;
б)
по отношение на кредитните институции дерогациите, посочени в буква а), имат за последица намаляване на изискванията за статистическа отчетност на кредитните институции, по отношение на които се прилагат тези дерогации, без да се засягат изискванията за изчисляване на минимални резерви, както са посочени в приложение III;
в)
по отношение на малки ПФИ, когато се прилага дерогацията, посочена в буква а), НЦБ продължават като минимум да събират данни, свързани с общия баланс, поне с годишна честота, така че да може да се извършва наблюдение върху общия дял в националния баланс на ПФИ на институциите от „опашката“;
г)
без да се засяга буква а), НЦБ могат да предоставят дерогации на кредитни институции, които не се ползват от режима, установен в букви а) и б), с цел намаляване на техните изисквания за отчетност до изискванията, установени в част 6 от приложение I, при условие че техният общ дял в националния баланс на ПФИ по отношение на салдата не надхвърля нито 10 % от националния баланс на ПФИ, нито 1 % от баланса на ПФИ от еврозоната;
д)
НЦБ проверяват своевременно изпълнението на условията, посочени в букви а) и г), за да предоставят или оттеглят, ако е необходимо, дадена дерогация с действие от началото на всяка година;
е)
малките ПФИ могат да изберат да не се ползват от дерогациите и вместо това да изпълняват пълните изисквания за отчетност.
2. Дерогации могат да се предоставят на ФПП от НЦБ, както следва:
а)
НЦБ могат да предоставят дерогации на ФПП от изискванията за статистическа отчетност, предвидени в член 5, параграф 1, при условие че вместо това ФПП отчитат балансовите данни в съответствие с член 5 от Регламент (ЕС) № 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), при спазване на следните изисквания:
i)
ФПП отчитат тези данни на месечна база в съответствие с „комбинирания подход“, предвиден в приложение I към Регламент (ЕС) № 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), и в съответствие с изискванията за спазване на сроковете, предвидени в член 9 от него; и
ii)
ФПП отчитат месечните салда в края на месеца по акции/дялови единици във ФПП в съответствие с изискванията за спазване на сроковете, предвидени в член 7, параграф 2;
б)
НЦБ могат да предоставят дерогации на ФПП и от следните изисквания за статистическа отчетност:
i)
да предоставят общите позиции за: 1) депозити на централни банки и депозитни институции и кредити, отпуснати на такива; 2) депозити на всичките сектори на контрагентите, с изключение на сектора на нефинансовите предприятия, и кредити, отпуснати на такива, с разбивка по първоначален матуритет; и 3) вътрешни за еврозоната трансгранични депозити и кредити с разбивка по държава и по сектор;
ii)
да предоставят общата натрупана лихва за кредити и депозити;
iii)
да предоставят позиции за активите и пасивите спрямо секторите на застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове поотделно;
iv)
да предоставят информация за вътрешногруповите позиции, кредити и депозити;
в)
НЦБ могат да предоставят дерогации по отношение на изисквания за статистическа отчетност относно постоянното пребиваване на притежателите на акции/дялови единици във ФПП:
i)
ако акции/дялови единици във ФПП се емитират за първи път или ако развитието на пазара налага промяна във възможността или комбинацията от възможности за отчитане, съгласно определението в приложение I, част 2, раздел 5.7, буква б), НЦБ могат да предоставят дерогации за срок от една година по отношение на изискванията за статистическа отчетност, предвидени в приложение I, част 2, раздел 5.7; или
ii)
ако изискуемата статистическа информация относно постоянното пребиваване на притежателите на акции/дялови единици във ФПП е събрана от други налични източници в съответствие с приложение I, част 2, раздел 5.7. НЦБ проверяват своевременно изпълнението на това условие, за да предоставят или оттеглят, ако е необходимо, съгласувано с ЕЦБ, дадена дерогация с действие от началото на всяка година.
3. Дерогации могат да се предоставят по отношение на отчитането на корекции от преоценки за ФПП, както следва:
а)
без да се засяга параграф 1, НЦБ могат да предоставят дерогации по отношение на отчитането на корекции от преоценки за ФПП, премахвайки всяко изискване към ФПП да отчитат корекциите от преоценки;
б)
НЦБ могат да предоставят дерогации по отношение на честотата и сроковете за отчитане на ценовите преоценки на ценни книжа и да изискват тези данни на тримесечна база и в същите срокове, както за данните за салдата, отчитани на тримесечна база, при спазването на следните изисквания:
i)
отчетните единици, използващи различни методи за оценка, предоставят на НЦБ съответната информация за практиките за оценка, включително количествени индикации за процента на държаните от тях такива инструменти; и
ii)
когато е извършена значителна ценова преоценка, НЦБ имат правото да изискат от отчетните единици да предоставят допълнителна информация, свързана с месеца, в който тя е извършена;
в)
НЦБ могат да предоставят дерогации по отношение на отчитането на ценовите преоценки на ценни книжа, включително предоставяне на пълно освобождаване от такова отчитане, на кредитни институции, които отчитат месечните салда на ценни книжа на база ценна книга по ценна книга, при спазването на следните изисквания:
i)
отчетената информация включва, за всяка ценна книга, нейната отчетна стойност по баланса; и
ii)
за ценни книжа без публично достъпни идентификационни кодове отчетената информация включва информация относно категорията на инструмента, матуритета и емитента, която е достатъчна поне за получаване на разбивките, определени като „минимални изисквания“ в част 5 от приложение I.
4. Дерогации могат да се предоставят на ПФИ по отношение на статистическото отчитане на кредити, с които е извършено разпореждане чрез секюритизация.
На ПФИ, прилагащи международен счетоводен стандарт 39 (МСС 39), международен стандарт за финансовo отчитане 9 (МСФО 9) или други подобни национални счетоводни правила, може да бъде разрешено от тяхната НЦБ да изключат от салдата, изискуеми съгласно части 2 и 3 от приложение I, кредитите, с които е извършено разпореждане чрез секюритизация в съответствие с националните практики, при условие че тези практики се прилагат от всички резидентни ПФИ.
5. НЦБ могат да предоставят на ПФИ дерогации по отношение на отчитането на определени тримесечни салда, отнасящи се до държави членки извън еврозоната.
Ако данните, събрани на по-високо ниво на агрегиране, показват, че позициите спрямо контрагенти, резиденти в някоя държава членка извън еврозоната, или позициите спрямо валутата на държава членка извън еврозоната, не са от съществено значение, НЦБ може да реши да не изисква отчитане по отношение на такава държава членка. НЦБ уведомява своите отчетни единици за всяко такова решение.
Член 10
Минимални стандарти и национални правила за отчитане
1. Отчетните единици спазват изискванията за статистическа отчетност, приложими спрямо тях в съответствие с минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, посочени в приложение IV.
2. НЦБ определят и прилагат, в съответствие с националните изисквания, правилата за отчитане, които да бъдат спазвани от действителната съвкупност от отчетни единици. НЦБ гарантират, че тези правила за отчитане осигуряват изискуемата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнение на минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, посочени в приложение IV.
Член 11
Сливания, разделяния и преобразувания
В случай на сливане, разделяне или друго преобразуване, което може да окаже влияние върху изпълнението на статистическите задължения на действителната отчетна единица, тя информира съответната НЦБ веднага след като намерението да осъществи подобна операция стане публично известно и в разумен срок преди операцията да бъде осъществена, за процедурите, които са запланувани в изпълнение на предвидените в настоящия регламент изисквания за статистическа отчетност.
Член 12
Използване на отчетената статистическа информация за целите на минималните резерви
1. Статистическата информация, отчетена от кредитните институции в съответствие с настоящия регламент, се използва от всяка кредитна институция за изчисляване на резервната ѝ база в съответствие с Регламент (ЕО) № 1745/2003 (ЕЦБ/2003/9). По-конкретно всяка кредитна институция използва тази информация за проверка на изпълнението на изискванията за нейните задължителни резерви през периода на поддържане.
2. Данните относно резервната база за институциите от „опашката“ за три периода на поддържане на резервите се основават на данните от края на тримесечния период, събрани от НЦБ в рамките на 28 работни дни след края на тримесечието, за което се отнасят.
3. Специалните правила по прилагането на системата за минимални резерви на ЕЦБ, предвидени в приложение III, имат предимство пред разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1745/2003 (ЕЦБ/2003/9) в случай на колизия.
4. За да се улесни управлението на ликвидността на ЕЦБ и на кредитните институции, задължителните резерви се потвърждават най-късно на първия ден от периода на поддържане; по изключение обаче може да възникне необходимост кредитните институции да отчетат ревизии по отношение на резервната база или задължителните резерви, които са били потвърдени. Процедурите за потвърждаване или признаване на задължителните резерви не засягат задължението на отчетните единици да отчитат винаги вярна статистическа информация и да ревизират във възможно най-кратки срокове невярната статистическа информация, която вече са отчели.
Член 13
Проверка и принудително събиране
НЦБ упражняват правото да проверяват или да събират принудително информацията, която отчетните единици трябва да предоставят съгласно настоящия регламент, без да се засяга правото на ЕЦБ тя самата да упражнява тези права. По-специално, НЦБ упражняват това право, когато дадена институция, включена в действителната съвкупност от отчетни единици, не покрива минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, посочени в приложение IV.
Член 14
Първо отчитане
1. Първото отчитане съгласно настоящия регламент започва с данни за декември 2014 година.
2. Първото отчитане съгласно настоящия регламент по отношение на клетките в приложение I, част 3, таблица 3, съответстващи на държавите членки от еврозоната, започва с данните за първото тримесечие след датата на приемане на еврото от тях.
3. Първото отчитане съгласно настоящия регламент по отношение на клетките в приложение I, част 3, таблици 3 и 4, съответстващи на държавите членки извън еврозоната, започва с данните за първото тримесечие след датата на тяхното присъединяване към Съюза. Ако съответната НЦБ реши да не изиска първо отчитане на незначителни данни съвместно с тримесечните данни след датата на присъединяване на съответната държава членка или държави членки към Съюза, отчитането започва 12 месеца след уведомяване на отчетните единици от НЦБ, че данните са изискуеми.
Член 15
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 25/2009 (ЕЦБ/2008/32) се отменя, считано от 1 януари 2015 г.
2. Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието, изложена в приложение VI.
Член 16
Заключителна разпоредба
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага от 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 24 септември 2013 година.
UREDBA (EU) br. 1071/2013 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 24. rujna 2013.
o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (preinačeno)
(ESB/2013/33)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (2), a posebno njezin članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,
budući da:
(1)
Uredba (EZ) br. 25/2009 Europske središnje banke od 19. prosinca 2008. o konsolidiranoj bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2008/32) (3) značajno je izmijenjena. Budući da su potrebne daljnje izmjene, naročito u smislu Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (4), potrebno ju je preinačiti radi jasnoće.
(2)
Europski sustav središnjih banaka (ESSB) za obavljanje svojih zadaća zahtijeva izradu konsolidirane bilance sektora monetarnih financijskih institucija (MFI). Njezina glavna namjena jest pružiti Europskoj središnjoj banci (ESB) sveobuhvatan statistički prikaz monetarnih kretanja u državama članicama čija je valuta euro (dalje u tekstu „države članice europodručja”) koje se smatraju jedinstvenim gospodarskim područjem. Navedene statistike obuhvaćaju agregiranu financijsku imovinu i obveze, s obzirom na stanja i transakcije, na temelju cjelokupnog i homogenog sektora monetarnih financijskih institucija i izvještajne populacije te ih se redovito izrađuje. Dostatno detaljni statistički podaci također su potrebni kako bi se osigurala trajna analitička upotrebljivost monetarnih agregata i protustavki.
(3)
ESB je obvezan u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije te uvjetima utvrđenim u Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (u daljnjem tekstu „Statut ESSB-a”) donositi uredbe u mjeri potrebnoj za provođenje zadaća ESSB-a kako je određeno Statutom ESSB-a, te u nekim slučajevima odredbama koje je donijelo Vijeće u skladu s člankom 129. stavkom 4. Ugovora.
(4)
Članak 5. stavak 1. Statuta ESSB-a obvezuje ESB da uz pomoć nacionalnih središnjih banaka prikuplja potrebne statističke podatke od nadležnih nacionalnih tijela ili izravno od gospodarskih subjekata, kako bi preuzeo zadaće ESSB-a. Članak 5. stavak 2. Statuta ESSB-a propisuje da NSB-i, u mjeri u kojoj je to moguće, izvršavaju zadaće opisane u članku 5. stavku 1.
(5)
Prema članku 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98, ESB je dužan odrediti stvarnu izvještajnu populaciju u okviru referentne izvještajne populacije i ima pravo u potpunosti ili djelomično izuzeti određene kategorije izvještajnih jedinica iz svojih statističkih izvještajnih zahtjeva. Člankom 6. stavkom 4. propisano je da ESB može donijeti uredbe kojima se određuju uvjeti pod kojima je moguće ostvariti pravo na provjeru ili na obvezno prikupljanje statističkih podataka.
(6)
Članak 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98 određuje da se države članice organiziraju u području statistike i da u potpunosti surađuju s ESSB-om kako bi se osiguralo ispunjavanje obveza koje proizlaze iz članka 5. Statuta ESSB-a.
(7)
Može biti prikladno da nacionalne središnje banke od stvarne izvještajne populacije prikupljaju statističke podatke potrebne za ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a u sklopu šireg statističkog izvještajnog okvira koji nacionalne središnje banke uspostavljaju na vlastitu odgovornost u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom ili uspostavljenom praksom, a koja također služi za druge statističke potrebe, pod uvjetom da nije ugroženo ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a. Time se također može smanjiti teret izvještavanja. Kako bi se potakla transparentnost, u tim je slučajevima primjereno obavijestiti izvještajne jedinice da se podaci prikupljaju za ispunjavanje drugih statističkih potreba. U posebnim se slučajevima ESB za ispunjavanje svojih zahtjeva može oslanjati na statističke podatke prikupljene za te potrebe.
(8)
Statistički zahtjevi su najdetaljniji ako su protustranke dio sektora imatelja novca. Detaljni podaci zahtijevaju se u vezi s: (a) obvezama po depozitima prema podsektoru i dospijeću te klasificirano dalje prema valuti kako bi se omogućila detaljnija analiza kretanja komponenti u stranoj valuti uključenih u M3 te olakšalo istraživanje stupnja zamjenjivosti između komponenata M3 u stranoj valuti i onih nominiranih u eurima; (b) kreditima prema podsektoru, dospijeću, namjeni, promjeni kamatne stope i valuti jer se navedene informacije smatraju ključnima za potrebe monetarne analize; (c) pozicijama prema ostalim monetarnim financijskim institucijama ako je to potrebno za netiranje pozicija među monetarnim financijskim institucijama, ili za izračun osnovice za obračun pričuva; (d) pozicijama prema rezidentima izvan europodručja (ostatku svijeta) za „depozite s ugovorenim rokom dospijeća duljim od 2 godine”, „iskupive depozite s otkaznim rokom duljim od dvije godine” i „repo ugovore” kako bi se izračunala osnovica za obračun pričuva na koju se primjenjuje pozitivna stopa pričuva; (e) pozicijama prema ostatku svijeta za ukupne obveze po depozitima kako bi se sastavile vanjske protustavke; (f) obvezama po depozitima i kreditima prema ostatku svijeta s izvornim rokom dospijeća kraćim i duljim od jedne godine za potrebe platne bilance i financijskih računa.
(9)
Za prikupljanje statističkih podataka o portfeljima vrijednosnih papira monetarnih financijskih institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke od 17. listopada 2012. o statističkim podacima o udjelima vrijednosnih papira (ESB/2012/24) (5), nacionalne središnje banke tromjesečno dostavljaju podatke o svakom vrijednosnom papiru posebno. Nacionalne središnje banke mogu spojiti izvještajne zahtjeve prema ovoj Uredbi i Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB 2012/24) kada to može umanjiti teret izvještavanja kreditnih institucija. Nacionalne središnje banke mogu dozvoliti novčanim fondovima izvještavanje u skladu s Uredbom (EU) br. 1073/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38)] (6) kako bi se ublažilo opterećenje upravitelja fondova.
(10)
ESB izračunava financijske transakcije kao razliku između pozicija stanja na izvještajne datume na kraju mjeseca iz kojih je uklonjen učinak promjena koje ne proizlaze iz transakcija. Zahtjevi postavljeni izvještajnim jedinicama ne obuhvaćaju tečajne promjene, koje izračunavaju ESB ili nacionalne središnje banke nakon savjetovanja s ESB-om na temelju podataka o stanjima pojedinačnih valuta koje dostavljaju izvještajne jedinice ili reklasifikacijskih usklađivanja koja prikupljaju same nacionalne središnje banke upotrebom različitih izvora informacija koji su već na raspolaganju.
(11)
Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 2531/98 ovlašćuje se ESB za donošenje uredbi ili odluka kako bi izuzeo institucije od minimalnih obveznih pričuva, za određivanje uvjeta za isključivanje ili umanjivanje obveza prema drugim institucijama iz osnovice za obračun pričuva te za uspostavljanje različitih stopa pričuva za određene kategorije obveza. U skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 2531/98 ESB ima pravo od institucija prikupljati podatke koji su potrebni za primjenu odredbi o minimalnim obveznim pričuvama te provjeravati točnost i kvalitetu informacija koje institucije dostavljaju kako bi potvrdile pridržavanje odredbi o minimalnim obveznim pričuvama. Kako bi se smanjilo ukupan teret izvještavanja, poželjno je da se statistički podaci o mjesečnoj bilanci upotrebljavaju za redoviti izračun osnovice za obračun pričuva kreditnih institucija na koje se odnosi sustav minimalnih pričuva ESB-a u skladu s Uredbom (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke od 12. rujna 2003. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2003/9) (7).
(12)
Određivanje posebnih postupaka koji se primjenjuju na spajanja odnosno pripajanja koja uključuju kreditne institucije potrebno je radi pojašnjenja obveza navedenih institucija u vezi s obveznim pričuvama.
(13)
ESB zahtijeva informacije o sekuritizacijskim aktivnostima monetarnih financijskih institucija kako bi mogao protumačiti kreditna kretanja na europodručju. Navedene informacije također dopunjuju podatke koji se dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 1075/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2013/40) (8).
(14)
Iako se priznaje da uredbe koje donosi ESB u skladu s člankom 34. stavkom 1. Statuta ESSB-a ne daju nikakva prava odnosno ne nameću nikakve obveze državama članicama čija valuta nije euro (dalje u tekstu „države članice izvan europodručja”), članak 5. Statuta ESSB-a primjenjuje se i na države članice europodručja i na države članice izvan europodručja. Uvodna izjava 17. Uredbe (EZ) br. 2533/98 odnosi se na činjenicu da članak 5. Statuta zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice izvan europodručja smatraju potrebnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja.
(15)
Primjenjuje se standard zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka, kako je utvrđen u članku 8. Uredbe (EZ) br. 2533/98.
(16)
Članak 7. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da je ESB ovlašten izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene uredbama ili odlukama ESB-a,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
(a)
„monetarna financijska institucija” (MFI) znači rezidentno poduzeće koje pripada bilo kojem od sljedećih sektora:
1.
središnje banke; i
2.
druge monetarne financijske institucije (MFI), koje obuhvaćaju:
(a)
društva koja uzimaju depozite:
i.
kreditne institucije kako su određene člankom 4. stavkom 1., točkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (9); i
ii.
društva koja uzimaju depozite koja nisu kreditne institucije, koja su:
-
druge financijske institucije koje se uglavnom bave financijskim posredovanjem te čije se poslovanje sastoji od primanja depozita i/ili bliskih supstituta za depozite od institucionalnih jedinica, ne samo od MFI-ja (stupanj zamjenjivosti između instrumenata, koje su izdali drugi MFI-ji i depozita stavljenih kod kreditnih institucija određuje njihovu klasifikaciju kao MFI) ili za vlastiti račun, barem u gospodarskom smislu, odobravanjem kredita i/ili ulaganjem u vrijednosne papire, ili
-
institucije za elektronički novac koje se uglavnom bave financijskim posredovanjem u obliku izdavanja elektroničkog novca; ili
(b)
novčani fondovi sukladno članku 2.;
(b)
„izvještajne jedinice” i „rezident” imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98;
(c)
„odgovarajući NSB” znači NSB države članice europodručja u kojoj je monetarna financijska institucija rezident;
(d)
„financijsko društvo posebne namjene (FVC)” ima isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40);
(e)
„sekuritizacija” znači transakcija koja je ili: (a) tradicionalna sekuritizacija kako je utvrđeno u članku 4. Uredbe (EU) br. 575/2013; i/ili (b) sekuritizacija kako je utvrđeno u članku 1. Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40) koja uključuje prijenos kredita koji se sekuritiziraju financijskom društvu posebne namjene;
(f)
„institucija za elektronički novac” i „elektronički novac” imaju isto značenje kako su utvrđeni člankom 2. stavkom 1. i 2. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10);
(g)
„otpis dijela vrijednosti” znači izravno umanjenje knjigovodstvene vrijednosti kredita u bilanci zbog smanjenja vrijednosti;
(h)
„otpis” znači otpis dijela vrijednosti pune umanjenje knjigovodstvene vrijednosti kredita što dovodi do njegovog uklanjanja iz bilance;
(i)
„serviser” znači MFI koji svakodnevno upravlja odnosnim kreditima sekuritizacije ili drukčije prenesenih kredita u smislu naplate glavnice i kamata od dužnika;
(j)
„prijenos kredita” znači ekonomski prijenos kredita ili skupa kredita s izvještajne jedinice na stjecatelja koji se ostvaruje prijenosom vlasništva ili podsudjelovanjem;
(k)
„stjecanje kredita” znači ekonomski prijenos kredita ili skupa kredita s prenositelja na izvještajnu jedinicu koji se ostvaruje prijenosom vlasništva ili podsudjelovanjem;
(l)
pozicije unutar grupe znači pozicije između društava unutar europodručja koja uzimaju depozite, koja pripadaju istoj grupi, a koja se sastoje od matičnog društva i svih njegovih članova grupe koji su rezidenti europodručja, a koji su pod njegovim izravnom ili neizravnom nadzorom;
(m)
„institucija na repu” znači mala monetarna financijska institucija kojoj je odobreno odstupanje sukladno članku 9. stavku 1.;
(n)
„prestanak priznavanja” znači uklanjanje kredita ili dijela kredita iz stanja koja se iskazuju u skladu s dijelovima 2. i 3. Priloga I., uključujući njegovo uklanjanje zbog primjene odstupanja iz članka 9. stavka 4.
Članak 2.
Utvrđivanje novčanih fondova
Subjekti za zajednička ulaganja koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije tretiraju se kao novčani fondovi:
(a)
ako im je ulagački cilj održavanje glavnice fonda i ostvarivanje prinosa u skladu s kamatnim stopama instrumenata tržišta novca;
(b)
ulažu u instrumente tržišta novca, koji ispunjavaju mjerila za instrumente tržišta novca utvrđena u Direktivi 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa o poduzećima za kolektivna ulaganja u prenosive vrijednosne papire (PKUPVP) (11), ili u uloge kod kreditnih institucija, ili osiguravaju da su likvidnost i procjena vrijednosti portfelja, u koji ulažu, utvrđeni na jednakovrijednoj osnovi;
(c)
osiguravaju da su instrumenti tržišta novca u koje ulažu visoke kvalitete, kako to određuje društvo za upravljanje. Kvaliteta instrumenta tržišta novca prosuđuje se, među ostalim, na temelju sljedećih čimbenika:
i.
kreditne kvalitete instrumenta tržišta novca;
ii.
karaktera razreda imovine, na koji upućuje instrument tržišta novca;
iii.
za strukturirane financijske instrumente, na temelju operativnog rizika i rizika druge ugovorne strane, koji su povezani sa strukturiranom financijskom transakcijom;
iv.
profil likvidnosti;
(d)
osiguravaju da njihov portfelj ima ponderirano prosječno dospijeće (WAM) od najviše šest mjeseci i ponderirano prosječno trajanje (WAL) od najviše 12 mjeseci (u skladu s Prilogom I., dijelom 1. odjeljkom 2.);
(e)
osiguravaju dnevnu neto vrijednost imovine (NAV) i izračun cijena svojih dionica/udjela, te dnevni upis i otkup dionica/udjela;
(f)
ograničavaju ulaganje u vrijednosne papire na one s preostalim dospijećem do datuma redovne otplate dvije godine ili manje, pod uvjetom da je preostalo vrijeme do datuma sljedeće promjene kamatne stope 397 dana ili kraće, pri čemu se vrijednosni papiri s promjenjivom kamatnom stopom moraju uskladiti s kamatnom stopom ili indeksom tržišta novca;
(g)
ograničavaju ulaganje u druge subjekte za zajednička ulaganja na one koji su u skladu s definicijom novčanih fondova;
(h)
ne preuzimaju izravne ili neizravne izloženosti prema vlasničkim vrijednosnim papirima ili prema robi, uključujući preko izvedenih financijskih instrumenata, te izvedene financijske instrumente upotrebljavaju samo u skladu s ulagačkom strategijom fonda na tržištu novca. Izvedenice, koje stvaraju izloženost stranim valutama, mogu se koristiti samo u svrhe zaštite od rizika. Ulaganje u vrijednosne papire koji nisu u osnovnoj valuti dopušteno je pod uvjetom da je valutna izloženosti u potpunosti zaštićena od rizika;
(i)
imaju konstantnu ili promjenjivu neto vrijednost imovine.
Članak 3.
Stvarna izvještajna populacija
1. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od rezidentnih monetarnih financijskih institucija na području države članice europodručja (u skladu s Prilogom II. dijelom 1.).
2. Na monetarne financijske institucije u stvarnoj izvještajnoj populaciji primjenjuju se statistički izvještajni zahtjevi u punom opsegu osim ako se primjenjuje odstupanje odobreno u skladu s člankom 9.
3. Subjekti koji zadovoljavaju definiciju monetarne financijske institucije pripadaju području primjene ove Uredbe čak i ako su isključeni iz područja primjene Uredbe (EU) br. 575/2013.
4. Za potrebe prikupljanja statističkih podataka o rezidentnosti imatelja dionica/udjela u novčanim fondovima kako su određeni u Prilogu I. dijelu 2. odjeljku 5.7., stvarna izvještajna populacija se također sastoji od ostalih financijskih posrednika osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (OFP) podložno mogućim odstupanjima sukladno članku 9. stavku 2. točki (c). Za potrebe ove Uredbe, nacionalne središnje banke mogu utvrditi i održavati popis izvještajnih ostalih financijskih posrednika koji čine dio stvarne izvještajne populacije u skladu s načelima određenima u odjeljku 5.7. dijela 2. Priloga I.
Članak 4.
Popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe
1. Izvršni odbor ESB-a utvrđuje i održava popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe, uzimajući u obzir zahtjeve koji se odnose na učestalost i pravodobnost koji proizlaze iz njegove uporabe u kontekstu sustava minimalnih pričuva ESB-a. Popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe uključuje podatak o tome podliježu li one sustavu minimalnih pričuva ESB-a. Popis monetarnih financijskih institucija mora biti ažuriran, točan i koliko je moguće homogen te dovoljno stabilan za statističke potrebe.
2. Nacionalne središnje banke i ESB stavljaju popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe i njegove ažurirane verzije na raspolaganje izvještajnim jedinicama na prikladan način, uključujući elektroničkim putem, preko interneta ili u papirnatom obliku, na zahtjev izvještajnih jedinica.
3. Popis monetarnih financijskih institucija za statističke potrebe ima samo informativni karakter. Međutim, ako je posljednja dostupna verzija popisa netočna, ESB neće izreći sankcije bilo kojem subjektu koji nije ispravno ispunio statističke izvještajne zahtjeve pod uvjetom da se u dobroj namjeri rukovodio netočnim popisom.
Članak 5.
Statistički izvještajni zahtjevi
1. Stvarna izvještajna populacija dostavlja podatke NSB-u države članice u kojoj je monetarna financijska institucija rezident: (a) podatke o mjesečnim stanjima koja se odnose na bilancu na kraju mjeseca te (b) mjesečna agregirana vrijednosna usklađivanja. Agregirana vrijednosna usklađivanja iskazuju se u vezi s otpisom i otpisom dijela vrijednosti kredita koji se odnose na kredite i koje obuhvaćaju revalorizaciju cijena vrijednosnih papira. Dodatne pojedinosti o pojedinim stavkama bilance dostavljaju se tromjesečno ili godišnje. Nacionalne središnje banke mjesečno prikupljaju tromjesečne podatke ako to pojednostavljuje postupak izrade podataka. Potrebni statistički podaci određeni su u Prilogu I.
2. Nacionalne središnje banke mogu prikupljati potrebne statističke podatke o vrijednosnim papirima koje su izdale ili drže monetarne financijske institucije za svaki vrijednosni papir posebno ako se podaci iz stavka 1. mogu izvesti u skladu s minimalnim statističkim standardima određenima u Prilogu IV.
3. Monetarne financijske institucije dostavljaju podatke u skladu s minimalnim zahtjevima iz tablice 1.A, dijela 4. Priloga I. o mjesečnim vrijednosnim usklađivanjima u vezi s cijelim skupom podataka koje zahtijeva ESB. Nacionalne središnje banke mogu prikupljati dodatne podatke koji nisu obuhvaćeni minimalnim zahtjevima. Ti dodatni podaci mogu se odnositi na raščlambe označene u tablici 1.A osim „minimalnih zahtjeva”.
4. ESB može zahtijevati pojašnjenja o usklađivanjima u „reklasifikacijama i ostalim usklađivanjima” koje prikupljaju nacionalne središnje banke.
5. ESB može izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene ovom Uredbom u skladu s Odlukom ESB/2010/10 od 19. kolovoza 2010. o neispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva (12).
Članak 6.
Dodatni statistički izvještajni zahtjevi za sekuritizacije kredita i ostale prijenose kredita
Monetarne financijske institucije dostavljaju sljedeće podatke:
(a)
neto tok sekuritizacije kredita i ostale prijenose kredita provedene tijekom izvještajnog razdoblja, sukladno Prilogu I. dijelu 5. odjeljku 2.;
(b)
za iznose o stanjima, financijskim transakcijama na kraju razdoblja isključujući prijenose kredita i stjecanja tijekom odgovarajućeg razdoblja u odnosu na sekuritizirane i isknjižene kredite za koje monetarna financijska institucija djeluje kao serviser sukladno Prilogu I. dijelu 5. odjeljku 3., nacionalne središnje banke mogu proširiti takve izvještajne zahtjeve na sve isknjižene kredite servisirane od strane monetarnih financijskih institucija, koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni;
(c)
stanja na kraju tromjesečja u vezi sa svim kreditima u kojima monetarna financijska institucija sudjeluje kao serviser u sekuritizaciji; sukladno Prilogu I. dijelu 5. odjeljku 4.;
(d)
stanja na kraju razdoblja u vezi s kreditima koji su preneseni sekuritizacijom koja nije isknjižena iz bilance, sukladno Prilogu I. dijelu 5. odjeljku 5. kada se primjenjuju Međunarodni računovodstveni standard 39 (MRS 39), Međunarodni standardi financijskog izvještavanja 9 (MSFI 9) ili slična nacionalna računovodstvena pravila.
Članak 7.
Pravodobnost
1. Nacionalne središnje banke odlučuju kada trebaju primiti podatke od izvještajnih jedinica kako bi poštovale u nastavku navedene rokove, vodeći pritom računa, prema potrebi, o zahtjevima ESB-ovog sustava obveznih pričuva povezanima s pravodobnošću te o tome obavješćuju izvještajne jedinice.
2. Nacionalne središnje banke prenose mjesečne statističke podatke ESB-u do kraja radnog vremena 15. radnog dana od kraja mjeseca na koji se podaci odnose.
3. Nacionalne središnje banke prenose tromjesečne statističke podatke ESB-u do kraja radnog vremena 28. radnog dana od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.
Članak 8.
Računovodstvena pravila za potrebe statističkog izvješćivanja
1. Ako nije drukčije određeno ovom Uredbom, monetarne financijske institucije za potrebe izvješćivanja u skladu s ovom Uredbom slijede računovodstvena pravila utvrđena u prenošenju u nacionalno zakonodavstvo Direktive Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (13), kao i u svim drugim važećim međunarodnim standardima.
2. Podaci o obvezama po depozitima i kreditima dostavljaju se prema iznosu nepodmirene glavnice na kraju mjeseca. Otpisi dijela vrijednosti kako su utvrđeni odgovarajućim računovodstvenim praksama isključuju se iz tog iznosa. Obveze po depozitima i kreditima ne smiju se netirati drugom imovinom ili obvezama.
3. Ne dovodeći u pitanje računovodstvene prakse i postupke netiranja koji prevladavaju u državama članicama, sva financijska imovina i obveze iskazuju se u statističke svrhe na bruto osnovi.
4. Nacionalne središnje banke mogu dopustiti iskazivanje kredita za koje su formirane rezervacije u neto iznosu bez rezervacija, te iskazivanje kupljenih kredita po cijeni ugovorenoj u vrijeme njihovog stjecanja, pod uvjetom da takvu izvještajnu praksu primjenjuju sve izvještajne jedinice rezidenti.
Članak 9.
Odstupanja
1. Odstupanja se mogu odobriti malim monetarnim financijskim institucijama na način kako slijedi:
(a)
nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja malim monetarnim financijskim institucijama, pod uvjetom da njihov ukupni doprinos nacionalnoj bilanci monetarnih financijskih institucija što se tiče stanja ne prelazi 5 %;
(b)
u vezi s kreditnim institucijama, odstupanja iz točke (a) imaju učinak smanjenja statističkih izvještajnih zahtjeva za kreditne institucije na koje se navedena odstupanja primjenjuju ne dovodeći u pitanje zahtjeve za izračun minimalnih pričuva određenih u Prilogu III.;
(c)
u vezi s malim monetarnim financijskim institucijama, ako se primjenjuje odstupanje iz točke (a), nacionalne središnje banke moraju nastaviti prikupljati podatke koji se odnose na ukupnu bilancu najmanje jednom godišnje kako bi se mogao nadzirati ukupni doprinos institucija „na repu” nacionalnoj bilanci monetarnih financijskih institucija;
(d)
ne dovodeći u pitanje točku (a), nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja kreditnim institucijama na koje se ne odnosi režim utvrđen u točkama (a) i (b) tako da se smanje njihovi izvještajni zahtjevi na one koji su određeni u dijelu 7. Priloga I. pod uvjetom da njihov ukupni doprinos nacionalnoj bilanci monetarnih financijskih institucija što se tiče stanja ne prelazi 10 % nacionalne bilance monetarnih financijskih institucija niti 1 % bilance monetarnih financijskih institucija europodručja;
(e)
nacionalne središnje banke moraju pravodobno provjeriti ispunjavanje uvjeta određenih u točkama (a) i (d) kako bi odobrile ili, prema potrebi, opozvale odstupanje s učinkom od početka svake godine;
(f)
male monetarne financijske institucije mogu odlučiti ne iskoristiti odstupanja te umjesto toga ispuniti izvještajne zahtjeve u punom opsegu.
2. Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja novčanim fondovima na način kako slijedi:
(a)
nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja od statističkih izvještajnih zahtjeva određenih u članku 5. stavku 1. novčanim fondovima pod uvjetom da novčani fondovi umjesto toga dostavljaju podatke o bilanci u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38), podložno sljedećim uvjetima:
i.
novčani fondovi mjesečno dostavljaju podatke u skladu s „kombiniranim pristupom” određenim u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) te u skladu sa zahtjevima za pravodobnošću određenima u članku 9. ove Uredbe; i
ii.
novčani fondovi dostavljaju podatke o stanju dionica/udjela novčanih fondova na kraju mjeseca u skladu sa zahtjevima za pravodobnošću određenima u članku 7. stavku 2.;
(b)
nacionalne središnje banke mogu također novčanim fondovima odobriti odstupanja od sljedećih statističkih izvještajnih zahtjeva:
i.
dostavljanje ukupnih pozicija za: 1. depozite i kredite odobrene središnjim bankama i društvima koja uzimaju depozite; 2. depozite i kredite odobrene svim sektorima druge strane osim sektora nefinancijskih društava raščlanjenog po izvornom roku dospijeća; i 3. prekogranične depozite i kredite unutar europodručja, raščlanjene po sektoru;
ii.
dostavljanje ukupne obračunate kamate za kredite i depozite;
iii.
dostavljanje pozicija imovine i obveza zasebno prema osiguravajućim društvima i mirovinskim fondovima;
iv.
dostavljanje podataka o pozicijama, kreditima i depozitima unutar grupe;
(c)
nacionalne središnje banke mogu novčanim fondovima odobriti odstupanja od statističkih izvještajnih zahtjeva u vezi s rezidentnošću imatelja dionica/udjela u novčanim fondovima:
i.
kada se dionice/udjeli u novčanim fondovima izdaju prvi put ili kada tržišna kretanja zahtijevaju promjenu mogućnosti ili kombinaciju mogućnosti (kako je određeno u odjeljku 5.7.(b) dijela 2. Priloga I., nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja od jedne godine u vezi sa statističkim izvještajnim zahtjevima određenima u odjeljku 5.7. dijela 2. Priloga I.; ili
ii.
kada se potrebni statistički podaci u odnosu na rezidentnost imatelja dionica/udjela u novčanim fondovima prikupljaju iz drugih raspoloživih izvora u skladu s odjeljkom 5.7. dijela 2. Priloga I., nacionalne središnje banke moraju pravodobno provjeriti ispunjavanje ovog uvjeta kako bi u suradnji s ESB-om odobrile ili, prema potrebi, opozvale odstupanje s učinkom od početka svake godine.
3. Odstupanja se mogu odobriti u odnosu na dostavljanje podataka monetarnih financijskih institucija o vrijednosnim usklađivanjima na način kako slijedi:
(a)
ne dovodeći u pitanje stavak 1., nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja u vezi s dostavljanjem podataka novčanih fondova o vrijednosnim usklađivanjima tako da uklone sve zahtjeve u skladu s kojima novčani fondovi moraju dostavljati podatke o vrijednosnim usklađivanjima;
(b)
nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja u vezi s učestalošću i pravodobnošću dostavljanja podataka o revalorizaciji cijena vrijednosnih papira te zahtijevati navedene podatke tromjesečno te jednako pravodobno kao i podatke o stanjima koja se iskazuju tromjesečno, uz primjenu sljedećih zahtjeva:
i.
izvještajne jedinice koje upotrebljavaju različite metode vrednovanja dostavljaju nacionalnim središnjim bankama odgovarajuće podatke o praksama procjenjivanja vrijednosti, uključujući kvantitativne pokazatelje o postotku njihovih ulaganja u navedene instrumente; i
ii.
ako dođe do znatne revalorizacije cijena, nacionalne središnje banke imaju pravo zatražiti od izvještajnih jedinica dodatne podatke koji se odnose na mjesec tijekom kojeg je do toga došlo;
(c)
nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanje u odnosu na dostavljanje podataka o revalorizaciji cijena vrijednosnih papira, uključujući odobravanje potpunog izuzeća od navedenog dostavljanja podataka kreditnim institucijama koje iskazuju mjesečne podatke o stanju vrijednosnih papira za svaki vrijednosni papir posebno, uz primjenu sljedećih zahtjeva:
i.
za svaki vrijednosni papir dostavljaju se podaci o njegovoj knjigovodstvenoj vrijednosti iskazanoj u bilanci; i
ii.
za vrijednosne papire bez javno dostupnih identifikacijskih oznaka informacije koje se dostavljaju uključuju informacije o kategoriji instrumenta, dospijeću i izdavatelju koje su dostatne za izvođenje raščlambi određenih kao „minimalni zahtjevi” u dijelu 5. Priloga I.
4. Odstupanja se mogu odobriti monetarnim financijskim institucijama u odnosu na dostavljanje statističkih podataka o kreditima koji su preneseni putem sekuritizacije.
Nacionalne središnje banke mogu dopustiti svojim monetarnim financijskim institucijama koje primjenjuju Međunarodni računovodstveni standard 39 (MRS 39), Međunarodne standarde financijskog izvještavanja 9 (MSFI 9) ili slična nacionalna računovodstvena pravila da iz stanja zahtijevanih u skladu s dijelovima 2. i 3. Priloga I. isključe kredite koji su preneseni putem sekuritizacije u skladu s nacionalnom praksom, pod uvjetom da tu praksu primjenjuju sve rezidentne monetarne financijske institucije.
5. Nacionalne središnje banke mogu monetarnim financijskim institucijama odobriti odstupanja u odnosu na određena tromjesečna stanja koja se odnose na države članice izvan europodručja.
Ako brojke prikupljene na višoj razini agregacije pokazuju da pozicije prema protustrankama rezidentima u bilo kojoj državi članici izvan europodručja ili pozicije prema valuti države članice izvan europodručja nisu značajne, NSB može odlučiti da neće zahtijevati dostavljanje podataka u vezi s navedenom državom članicom. NSB mora obavijestiti svoje izvještajne jedinice o navedenoj odluci.
Članak 10.
Minimalni standardi i nacionalni izvještajni mehanizmi
1. Izvještajne jedinice moraju ispuniti statističke izvještajne zahtjeve kojima podliježu u skladu s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenim u Prilogu IV.
2. Nacionalne središnje banke moraju odrediti i uvesti izvještajne mehanizme koje je stvarna izvještajna populacija dužna slijediti u skladu s nacionalnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi pružaju potrebne statističke podatke i dopuštaju točnu provjeru usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenima u Prilogu IV.
Članak 11.
Spajanja odnosno pripajanja, podjele i reorganizacije
U slučaju spajanja odnosno pripajanja, podjele ili bilo koje druge reorganizacije koja bi mogla utjecati na ispunjavanje njezinih statističkih obveza, dotična izvještajna jedinica obavješćuje odgovarajuću nacionalnu središnju banku o postupcima koji se planiraju radi ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva propisanih ovom Uredbom, onda kada namjera provedbe takvog postupka postane javna te pravodobno prije njegove provedbe.
Članak 12.
Upotreba dostavljenih statističkih podataka za potrebe obveznih pričuva
1. Svaka kreditna institucija upotrebljava statističke podatke koje dostavljaju kreditne institucije u skladu s ovom Uredbom za izračun svoje osnovice za obračun pričuva u skladu s Uredbom (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9). Posebno, svaka kreditna institucija upotrebljava navedene podatke za provjeru ispunjavanja svoje obveze držanja obveznih pričuva tijekom razdoblja održavanja.
2. Podaci o osnovici za obračun pričuva institucija „na repu” za tri razdoblja održavanja pričuva temelje se na podacima za kraj tromjesečja koje nacionalne središnje banke prikupe u roku od 28 radnih dana od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.
3. U slučaju kolizije, posebna pravila o primjeni sustava obveznih pričuva ESB-a kako su određena u Prilogu III. prevladavaju nad odredbama Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9).
4. Kako bi se ESB-u i kreditnim institucijama olakšalo upravljanje likvidnošću, obvezne pričuve potrebno je potvrditi najkasnije prvog dana razdoblja održavanja. Međutim, može se iznimno pojaviti potreba da kreditne institucije dostavljaju revizije osnovice za obračun pričuva ili obveznih pričuva koji su već potvrđeni. Postupci za potvrdu obveznih pričuva ne utječu na obvezu izvještajnih jedinica da uvijek dostavljaju točne statističke podatke te da u što skorijem roku izvrše revizije svih netočnih statističkih podataka koje su već dostavile.
Članak 13.
Provjera i obvezno prikupljanje
Nacionalne središnje banke ostvaruju pravo na provjeru i prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice moraju dostavljati u skladu s ovom Uredbom, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvari to pravo. Posebno, nacionalne središnje banke ostvaruju to pravo kad institucija uključena u stvarnu izvještajnu populaciju ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određene u Prilogu IV.
Članak 14.
Prvo izvještavanje
1. Prvo izvještavanje sukladno ovoj Uredbi započinje s podacima za prosinac 2014.
2. Prvo izvještavanje u skladu s ovom Uredbom u vezi s poljima koja se odnose na države članice izvan europodručja u tablici 3. dijela 3. Priloga I. počinje dostavom prvih tromjesečnih podataka nakon datuma njihovog prihvaćanja eura.
3. Prvo izvještavanje u skladu s ovom Uredbom u vezi s poljima koja se odnose na države članice izvan europodručja u tablici 3. i 4. dijela 3. Priloga I. počinje dostavom prvih tromjesečnih podataka nakon datuma njihovog pristupanja Uniji. Ako odgovarajući NSB odluči da neće zahtijevati prvo dostavljanje podatka koji nisu značajni koje započinje s prvim tromjesečnim podacima nakon datuma pristupanja odgovarajuće države članice ili država članica Uniji, dostavljanje podataka počinje 12 mjeseci nakon što nacionalna središnja banka obavijesti izvještajne jedinice da zahtijeva podatke.
Članak 15.
Ukidanje
1. Uredba (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
2. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu VI.
Članak 16.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 24. rujna 2013.