РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 490/2013 НА КОМИСИЯТА
от 27 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 29 август 2012 г. с известие („Известие за започване на антидъмпингова процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия обяви започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Разследването бе започнато въз основа на жалба, подадена на 17 юли 2012 г. от European Biodiesel Board (наричано по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 60 % от общото производство на биодизел в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за извършван дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследването.
(3)
На 30 януари 2013 г. Комисията въведе регистрационен режим за вноса на същия продукт с произход от засегнатите държави с Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията от 28 януари 2013 г. (3)
(4)
На 10 ноември 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия и започна отделно разследване.
2. Разследван период
(5)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
3. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми по официален път за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в Аржентина и Индонезия, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати, и властите на Аржентина и Индонезия. С известието за започване на процедурата всички страни, заинтересовани от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(8)
Жалбоподателят, производителите износители в Аржентина и Индонезия, вносителите и официалните власти в Аржентина и Индонезия изразиха своите становища. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
3.1. Съставяне на извадка
(9)
Предвид големия брой производители износители в Аржентина и Индонезия, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е възможно да ограничи до приемлив брой производителите износители в Аржентина и Индонезия, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които евентуално ще бъдат разследвани, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „съставяне на извадка“).
3.2. Съставяне на извадка от производители износители в Аржентина
(10)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Аржентина бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(11)
Десет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Две дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза (или че изобщо не са произвели никакви количества) през РП.
(12)
Останалите осем (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(13)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 86 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от осмината производители износители, упоменати в съображение 12 по-горе.
(14)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани във връзка с подбора на извадката всички известни производители износители, също както и асоциацията на производителите в Аржентина и аржентинските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.3. Индивидуално разследване
(15)
Нито едно аржентинско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.4. Съставяне на извадка от производители износители в Индонезия
(16)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Индонезия бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(17)
Осем производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Три дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза през РП.
(18)
Останалите пет (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(19)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от петимата производители износители, упоменати в съображение 18 по-горе.
(20)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани всички известни производители износители, също както и индонезийските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.5. Индивидуално разследване
(21)
Нито едно индонезийско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.6. Съставяне на извадка от несвързани вносители
(22)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация. Никой от вносителите обаче не оказа съдействие при разследването.
3.7. Съставяне на извадка от производители от Съюза
(23)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от осмина производители от Съюза, за които още преди да започне разследването беше известно на Комисията, че произвеждат биодизел. Комисията подбра тази извадка въз основа на производствения обем, обема на продажбите и географското местоположение. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха 27 % от производството на Съюза.
(24)
Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на предварителната извадка. След публикуването на предложената извадка, две от дружествата, които бе предвидено да бъдат включени в извадката, оттеглиха своето съдействие и бяха заменени с други две дружества. Промишлеността на Съюза също така излезе с коментара, че поради големия брой малки и средни предприятия - производители на биодизел, поне едно от тях би трябвало да бъде включено в извадката. Това искане беше прието.
(25)
Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
3.8. Отговори на въпросника
(26)
Изпратени бяха въпросници на тримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина, на четиримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Индонезия и на осемте включени в извадката производители от Съюза.
(27)
Получени бяха отговори на въпросника от седемте включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина и Индонезия, от осемте включени в извадката производители от Съюза и от трима ползватели.
3.9. Проверки на място
(28)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители на територията на Съюза
-
Bio-Oils Huelva S.L., Хуелва, Испания
-
Biocom Energia S.L., Валенсия, Испания
-
Diester Industrie S.A.S., Париж, Франция
-
Elin Biofuels S.A., Кифисия, Гърция
-
Novaol S.R.L., Милано, Италия
-
Perstorp BioProducts A.B., Стенунгсунд, Швеция
-
Preol A.S., Ловосице, Чешка република
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Лайпциг, Германия
б)
производители износители в Аржентина
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес („LDC“);
-
група от свързани дружества „Renova“:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес („Molinos“);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Бахия Бланка („Oleaginosa“);
-
Renova S.A., Бахия Бланка („Renova“);
-
Vicentin S.A.I.C., Авеланеда („Vicentin“);
-
група от свързани дружества „Т6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио („AGD“);
-
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес („Bunge“);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Санта Фе („T6“).
в)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Аржентина
-
Molinos Overseas, Монтевидео, Уругвай („Molinos Overseas“);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Женева, Швейцария („LDC Suisse“);
г)
производители износители в Индонезия
-
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта, Индонезия („CPL“)
-
PT. Musim Mas, Медан, Индонезия („PTMM“)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан, Индонезия („РАА“)
-
група от свързани дружества („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан, Индонезия („WBI“)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Медан, Индонезия („WINA“)
д)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Индонезия
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Сингапур („FRL“)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („IMBS“)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („ICOF“)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Сингапур („VOF“)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Сингапур
е)
вносители в Съюза, свързани с аржентински и индонезийски износители
-
Campa Iberia S.A.U., Тарагона, Испания („CAMPA“)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Милано, Италия („IMBI“)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Мадрид, Испания („LDC Испания“);
-
Losur Overseas S.A., Мадрид, Испания („Losur“);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Нидерландия („WET BV“) (5)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(29)
Разглежданият продукт е моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, с произход от Аржентина и Индонезия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 и ex 3826 00 90 („разглежданият продукт“, обикновено наричан „биодизел“).
(30)
Разследването показа, че биодизелът, произведен в Аржентина, е изключително от вида „соев метилов естер“ (СМЕ), получен от соево масло, и че биодизелът, произведен в Индонезия, е изключително от вида „палмов метилов естер“ (ПМЕ), получен от палмово масло, докато биодизелът, произведен в Съюза, е предимно от вида „метилов естер от семена на рапица“ (рапичен метилов естер, РМЕ), но също и от други суровини, включително отпадъчни масла, както и необработени масла.
(31)
СМЕ, ПМЕ и РME принадлежат изцяло към категорията на метиловите естери на мастни киселини (МЕМК). Терминът „естер“ препраща към трансестерификацията на растителните масла, а именно смесването на маслото с алкохол, при което се получава биодизел, а като страничен продукт - и глицерин. Терминът „метил“ препраща към метанола, който е най-често използваният алкохол в този процес.
(32)
Биодизелът на основата на СМЕ и този на основата на ПМЕ биха могли да бъдат използвани в чистия им вид, но в общия случай те биват смесвани, било помежду им, било с РME, преди да бъдат използвани в Европейския съюз. Причината за смесването на СМЕ с ПМЕ е, че СМЕ в чистия му вид не отговаря на европейския стандарт EN 14214 по отношение на йодното и цетановото число. Причината за смесването на ПМЕ (и СМЕ) с РМЕ е, че ПМЕ и СМЕ имат по-висока гранична температура на филтруемост през студен филтър (СFРР) от РМЕ и поради това не са подходящи за използване в чистия им вид през зимните месеци в студените райони на Европейския съюз.
(33)
Смесите на биодизели с минерален дизел в крайна сметка се използват в транспортния сектор като гориво в дизеловите двигатели на пътни превозни средства, като автомобили, камиони, автобуси, а така също и влакове. Биодизелите в чистия им вид или смесени с минерални дизели могат да се използват и като топливно гориво в домашни, търговски или промишлени топливни котли, както и като гориво в генератори за производство на електроенергия.
2. Сходен продукт
(34)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Аржентина и Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Искане за изключване на продукти
(35)
Един индонезийски производител поиска фракциите на метилови естери да се изключат от обхвата на продукта, предмет на процедурата. Фракционната дестилация на метиловите естери на мастни киселини ги разделя на съставки с различни химически характеристики и с различна крайна употреба. Въпросният производител заяви, че разделените на фракции метилови естери, произвеждани и изнасяни от дружеството за ЕС, не са биодизел и не се използват като гориво, а за други промишлени приложения. Той заяви също така, че суровината, използвана за тези разделени на фракции метилови естери, е кокосово масло или масло от палмови ядки, а не сурово палмово масло, което обикновено се използва за производство на биодизел в Индонезия.
(36)
Фракциите на метилови естери спадат към описанието на разглеждания продукт, тъй като те си остават метилови естери на мастни киселини и са произведени от суровини, които се използват за производството на биодизел. Въпреки че сами по себе си те не отговарят на европейския стандарт (EN 14214), те могат да се смесват с други биодизели с цел създаването на смес, която да отговаря на този стандарт. Абсолютно същото съждение е приложимо и за биодизела на основата на палмов метилов естер, който сам по себе си не отговаря на европейския стандарт без смесване. Ето защо този аргумент се отхвърля.
(37)
Един европейски вносител на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки с произход от Индонезия поиска да се ползва с митнически облекчения като краен потребител на своя внос, който не е бил предназначен за използване като гориво, а за преработка в ненаситен мастен алкохол.
(38)
Митническите облекчения, свързани с крайната употреба, са режим, който се прилага от националните митнически администрации и при който митата, платими при вноса, са предмет на облекчения въз основа на крайната удостоверена употреба на внасяните суровини. Режимът е уреден с разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Общността (6).
(39)
Това искане ще бъде разгледано на окончателния етап от разследването, след като Комисията получи становищата на заинтересованите страни за това доколко целесъобразно е едно такова искане, що се отнася до вноса на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки, непредназначени да бъдат използвани като гориво. Тези становища следва да дадат отговор на въпроса дали подобно облекчение би могло да се използва за заобикаляне на евентуалните окончателни мита, ако бъдат наложени такива, и за въздействието върху вноса на биодизел, непредназначен за използване като гориво, от държави, които вече са обект на мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Аржентина
1.1. Нормална стойност
(40)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Аржентина е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че при всяко включено в извадката дружество или група от дружества, общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби за Съюза пред РП.
(41)
След това Комисията определи, по отношение на всяко включено в извадката дружество или група от дружества, видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката дружества или групи от дружества на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар през РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(43)
Впоследствие Комисията провери за всяко включено в извадката дружество или група от дружества дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са направени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(44)
Разследването показа, че аржентинският пазар е силно регулиран от държавата. Смесването на изкопаем дизел с биодизел е задължително в Аржентина (7-процентно съдържание на биодизел през РП). Необходимото общо количество биодизел, за да се отговори на това изискване за смесите, е разпределено под формата на квоти между определен брой аржентински производители на биодизел. Нефтените компании са длъжни да закупуват биодизел именно от тези произвеждащи биодизел аржентински дружества, за да отговорят на изискването за задължително смесване. Цената се определя от държавата и се публикува от аржентинското Министерство на енергетиката. През РП тази държавно определена референтна цена е изчислена по сложна формула, която отчита производствени разходи (суровини, транспортни и други разходи) и осигурява реализирането на определена печалба. Параметрите, използвани при определянето на референтната цена, са установени на основата на разчетните разходи на най-неефективния производител, намираш се в най-отдалечения район на тази държава, което е довело до значителна рентабилност за аржентинските производители.
(45)
При тези условия продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществявани при обичайни търговски условия, а нормалната стойност на сходния продукт трябваше да бъде временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Аржентина понижава цената на соевите зърна и соевото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(46)
Предвид преобладаващите пазарни условия, описани в съображение 44 по-горе, Комисията счита, че размерът на печалбата не може да се основава на действителните данни за включените в извадката дружества. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
1.2. Експортна цена
(47)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(48)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(49)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба. За целите на това изчисление беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
1.3. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(51)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(54)
Едно търговско дружество беше тясно свързано с производителя износител и изцяло контролирано от него, нямаше никакви правомощия да договаря, нито да влияе върху цените или условията на доставка, и търгуваше изключително с продукти, произведени от производителя износител в Аржентина. Поради това то беше счетено за отдел за експортни продажби на този производител износител и не бе направена корекция за комисионите. При едно търговско дружество, находящо се извън ЕС, беше установено, че има по-свободни връзки с производителя износител в Аржентина, не е под негов контрол и търгува с определен брой други продукти, произведени от други производители. В този случай беше счетено, че търговското дружество упражнява функции, подобни на тези на търговец, работещ на базата на комисиона. Вследствие на това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид условната надценка, получена от търговеца.
(55)
Действителната разлика между продажните цени, определени от производителя износител в Аржентина за свързания търговец, и продажните цени, определени от свързаните търговци за първия независим клиент в ЕС, не беше използвана при изчисляването на корекцията. Корекцията беше изчислена на основата на разходите за реализация, общите и административните разходи на свързания търговец, както и на разумен размер на печалбата. Действителната печалба на дружеството не беше счетена за достоверна, предвид характера на връзката между дружествата.
1.4. Дъмпингов марж
(56)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(57)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за тримата включени в извадката производители износители.
(58)
По отношение на всички други производители износители в Аржентина дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 100 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Аржентина, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(59)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Група „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. и Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Група „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(60)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Индонезия е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че, с изключение на двама износители производители, продажбите на вътрешния пазар не са представителни.
(61)
По отношение на производителите износители с всеобща представителност Комисията впоследствие определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(62)
При тези идентични или сравними видове на продукта беше проверено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителите износители на вътрешния пазар на независими клиенти през РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза. Що се отнася до производителите износители с глобална представителност, не бяха установени представителни продажби, нито каквито и да било продажби на вътрешния пазар на изнасяния вид на продукта.
(63)
Поради това за всички производители износители нормалната стойност на сходния продукт бе временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Индонезия понижава цената на палмовото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(64)
Разследването показа, че индонезийският вътрешен пазар на биодизел е силно регулиран от държавата. Изцяло държавното нефто- и газодобивно дружество Pertamina далеч изпреварва по мащабите на своята дейност останалите дружества, присъстващи на вътрешния пазар (повече от 90 % от закупуваните количества биодизел на вътрешния пазар от включените в извадката производители). Pertamina е задължена от държавата да смесва с изкопаеми горива биогоривата, предназначени за продажба в нейните газостанции. Ежемесечно индонезийското Министерство на търговията по административен път фиксира т.нар. „цена HPE“ (наречена още „еталонна експортна цена“), използвана при изчисляването на месечното ниво на износните мита. Pertamina закупува биодизел по цената HPE, определена от индонезийското правителство.
(65)
При тези условия нямаше как размерът на печалбата да се основава на действителните данни, подадени от дружествата, включени в извадката, поради това че продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществени при обичайни търговски условия. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
2.2. Експортна цена
(66)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(67)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(68)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
(69)
Допълнителните суми, фактурирани на клиентите в една държава членка, които след покупката на биодизел желаеха да се възползват от предвиденото в действащата нормативна уредба „двойно отчитане“ на биодизела (7), не бяха счетени за част от експортната цена. Тези допълнителни суми не са свързани с разглеждания продукт сам по себе си, а по-скоро с предоставянето на документи от свързания вносител, за да получи държавен сертификат, който да даде възможност на клиента на вносителя да изпълни необходимите условия за смесване само на половината биодизел (като се има предвид, че този биодизел може да бъде отчетен „двойно“).
2.3. Сравнение
(70)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(71)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(72)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредити, износни мита, разноски за експертни становища, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(73)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(74)
За едно дружество или група от дружества бе установено, че е сключило(а) договор със свързано търговско дружество за търговия, наред с други неща, с биодизел срещу комисиона. В този случай беше счетено, че свързаният търговец следва да се третира като агент, работещ на базата на комисиона и поради това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид надценката, получена от търговеца.
(75)
При един производител износител разглежданият продукт (ПМЕ) е бил смесен с РМЕ, преди да бъде продаден на първия независим клиент. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) беше направена корекция, за да се отчетат различията във физическите характеристики на разглеждания продукт.
2.4. Дъмпингов марж
(76)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(77)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не беше взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж.
(78)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 99 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Индонезия, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(79)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(80)
Сходният продукт се произвежда от 254 производителя от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“.
(81)
Получени бяха твърдения, че значителен брой от крупните производители от Съюза са свързани с износители в Аржентина и/или внасят биодизел от Аржентина, и поради това следва да се изключат от определението за промишленост на Съюза.
(82)
След разследване, три дружества бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради зависимостта им от вноса с произход от засегнатите държави, когато вносът достигна съответно 63 %, 85 % и 71 % от собственото им производство през РП. Други две дружества бяха изключени, тъй като не са произвеждали биодизел през разследвания период. Данни от тези дружества изобщо не бяха използвани в разделите по-долу. Беше направено временното заключение, че не са налице основания за изключването на които и да било други производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза.
(83)
За установяване на общия обем на производството в Съюза през РП беше използвана цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително предоставената в жалбата информация и събраните от Комисията данни от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това. Въз основа на тази информация бе установено, че общият обем на производството на Съюза е бил около 9 052 871 тона през РП. Както е посочено по-горе, в извадката бяха включени осем производители от Съюза, което представлява 27 % от общия обем на производството на сходния продукт в Съюза.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
В тонове
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Индекс 2009 г. = 100
100
103
100
105
Източник:
Евростат, данни от промишлеността на Съюза
(84)
Потреблението в Съюза беше установено на базата на обема на общото производство на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус изнесените от тях количества, плюс вноса от Аржентина и Индонезия и вноса от други трети държави.
(85)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия беше получен от данните на Евростат за различните кодове по КН, в които е бил класиран продуктът.
(86)
Въз основа на гореизложеното, потреблението на биодизел в Съюза се е увеличило с 5 % между 2009 г. и края на РП.
3. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(87)
В съответствие с предвиденото в член 3, параграф 4 от основния регламент, въздействието на вноса от двете държави може бъде оценено кумулативно, само ако са изпълнени две условия.
(88)
Първото условие е дъмпинговият марж по отношение на вноса от двете държави да е по-висок от маржа de minimis и обемът на този внос да не е несъществен. Дъмпинговият марж, определен във връзка с вноса от Аржентина и Индонезия, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент, като пазарният дял през РП е от 10,8 % и 8,5 % съответно.
(89)
Второто условие е внесените продукти да са в конкуренция както помежду си, така и със сходния продукт на Съюза. Биодизелът, внесен от Аржентина и Индонезия, се смесва с минерален дизел от същите търговски дружества и се продава на клиенти в целия Съюз в пряка конкуренция с биодизела, произведен от промишлеността на Съюза.
(90)
С оглед на гореизложеното, беше направено временно заключение, че са изпълнени всички критерии по член 3, параграф 4 от основния регламент и че вносът с произход от Аржентина и Индонезия следва да се разглежда кумулативно за целите на анализа на вредата.
4. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Таблица 2
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Внос от Аржентина
Тонове
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Индекс 2009 г. = 100
100
138
167
148
Пазарен дял
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Индекс 2009 г. = 100
100
135
167
141
Внос от Индонезия
Тонове
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Индекс 2009 г. = 100
100
314
689
631
Пазарен дял
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
303
689
600
Общ пазарен дял
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Индекс 2009 г. = 100
100
160
248
213
Източник:
Евростат
(91)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия се е увеличил значително от 2009 г. до РП, като вносът, произхождащ от Индонезия, нараства с по-бързи темпове от вноса с произход от Аржентина. Пазарният дял се е увеличил от 9,1 % на 19,3 % през същия период.
5. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
5.1. Динамика на цените
Таблица 3
Цена на вноса (в EUR/тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Аржентина
629
730
964
967
Индекс 2009 г. = 100
100
116
153
154
Индонезия
597
725
864
863
Индекс 2009 г. = 100
100
121
145
145
Общо
624
728
920
921
Индекс 2009 г. = 100
100
117
147
148
Източник:
Евростат
(92)
Въпреки че вносните цени са се повишили през разглеждания период, по-специално между 2010 и 2011 година, цените на биодизела както от Аржентина, така и от Индонезия останаха по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
5.2. Подбиване на цените
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП, коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени на включените в извадката производители от Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от включените в извадката аржентински и индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Направено бе сравнение между СМЕ от Аржентина и ПМЕ от Индонезия и продукта, произвеждан и продаван на пазара на Съюза, като за негова основа бе използвана граничната температура на филтруемост през студен филтър (СFРР), т.е. температурата, при която биодизелът се превръща обратно в мазнина и не може да се използва като гориво.
(95)
Всички продажби от Аржентина в ЕС са били при СFРР от 0 °С. Поради това тези продажби бяха сравнени с продажбите на производителите от Съюза на биодизел при CFPP от 0 °С.
(96)
Всички продажби от Индонезия в ЕС са били при CFPP от 13 °С. Предвид твърде малкия обем на продажбите на производителите от Съюза при тази CFPP - понеже ПМЕ от Индонезия почти винаги се смесва с друг вид биодизел от други източници, преди да бъде продаден на първия независим клиент, - прибягването до пряко сравнение не беше счетено за разумно. Поради това експортната цена на ПМЕ от Индонезия при CFPP от 13 °С беше коригирана нагоре до цена при CFPP от 0 °С, въз основа на ценовите различия на пазара на Съюза между продажбите на ПМЕ при CFPP от 13 °С, произвеждан от промишлеността на Съюза, и средната цена на биодизела при CFPP от 0 °С.
(97)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между цените на продуктите от Аржентина и Индонезия и цените в Съюза, изразена като процент от среднопретеглената цена франко завода на промишлеността на Съюза, т.е. маржът на подбиване на цените, варира в диапазона от 2,5 до 9,1 %.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(98)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
(99)
Както бе споменато по-горе, с оглед анализа на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха използвани проверените данни за включените в извадка производители от Съюза.
(100)
За целите на анализа на вредата Комисията правеше разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на проверените данни, събрани от нея от включените в извадката производители от Съюза.
(101)
Следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информация, свързана с всички производители на биодизел в Съюза: производство, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг.
(102)
Следните микроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за включените в извадката производители на биодизел в Съюза: средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция, разходи за труд, стокови запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
7. Макроикономически показатели
7.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Индекс 2009 г. = 100
100
105
106
109
Производствен обем (в тонове)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Индекс 2009 г. = 100
100
107
98
104
Натоварване на мощностите
43 %
44 %
40 %
41 %
Индекс 2009 г. = 100
100
102
92
95
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(103)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Равнището на капацитета се е запазило сравнително стабилно по-специално между 2010 г. и РП. Поради това натоварването на мощностите е останало на ниско ниво през целия период. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да усвои вече изградените мощности, нито да се възползва в каквато и да било степен от разширените мощности през разглеждания период в очакване на евентуалното въздействие от налагането на мерки срещу САЩ, или от предвиденото въвеждане на системи от квоти и разширяването на правомощията от някои държави членки.
7.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Индекс 2009 г. = 100
100
102
90
98
Пазарен дял
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Индекс 2009 г. = 100
100
98
90
94
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(104)
Обемът на продажбите към несвързани дружества в Съюза е останал по-скоро стабилен през този период. Предвид слабото увеличение на потреблението през този период, тази стабилност на обема на продажбите е довела до намаляване на пазарния дял (намаление с 5,5 процентни пункта), в полза на вноса от разглежданите държави.
7.3. Растеж
(105)
Ръстът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През този период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал, докато обемът на вноса е растял. През същия период вносът от Индонезия и Аржентина е успял да увеличи с 10 процентни пункта пазарния си дял. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла в пълна степен да се възползва от разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
7.4. Заетост и производителност
Таблица 6
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
1 858
2 055
2 061
2 079
Индекс 2009 г. = 100
100
111
111
112
Производителност (в тонове/ЕПРВ)
4 707
4 558
4 142
4 354
Индекс 2009 г. = 100
100
97
88
93
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(106)
Тъй като производството на биодизел е капиталоемка промишленост, която не изисква много работна ръка в производствения процес, и предвид обстоятелството, че сегашното производство на биодизел в голямата си част е възложено на подизпълнители, броят на хората, заети в производството, не е голям. Предвид наблюдаваното през периода слабо увеличение на обема на производството, то е съпътствано и от увеличение на заетостта.
(107)
Поради по-бързите темпове на увеличение на заетостта в сравнение с производството, производителността е намаляла със 7 процентни пункта между 2009 г. и края на РП.
7.5. Величина на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(108)
Промишлеността на Съюза понасяше вреда вследствие дъмпинговия внос от САЩ до 2009 г., когато започва разследваният период в рамките на настоящата процедура. Митата, които са в сила по отношение на вноса от САЩ, бяха замислени така, че да осигуряват равнопоставеност, която да позволи на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от претърпяната вреда.
(109)
Това очевидно така и не се случи. Промишлеността на Съюза понастоящем носи по-малко приходи отколкото през 2009 г. и е загубила известен пазарен дял, дори от 2009 г. насам, в полза на вноса от Аржентина и Индонезия, които подбиват цените в Съюза. Наблюдава се спад в натоварването на мощностите, независимо от това че потреблението в Съюза се е увеличило. Така и не станахме свидетели на възстановяване от предишния дъмпинг.
(110)
Дъмпинговите маржове за производителите износители в Аржентина и Индонезия са пояснени по-горе в раздела за дъмпинга. По отношение на един производител износител в Индонезия, чийто внос от Индонезия е с малък обем, не беше установено да е извършвал дъмпинг. Що се отнася до останалите производители износители в Индонезия и всички производители износители в Аржентина обаче беше установено, че извършват дъмпинг по отношение на биодизела на пазара на Съюза. Нещо повече, предвид количествата и цените на дъмпинговия внос от двете засегнати държави, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
8. Микроикономически показатели
8.1. Средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция и разходи за заплати
Таблица 7
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цена за единица продукция (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Индекс 2009 г. = 100
100
106
137
138
Цена за единица продукция (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Индекс 2009 г. = 100
100
110
143
147
Разходи за заплати (в EUR/ЕПРВ)
57 391
63 490
62 141
61 004
Индекс 2009 г. = 100
100
111
108
106
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(111)
Независимо от факта, че през разглеждания период промишлеността на Съюза е била в състояние да увеличи продажните си цени, поради лошата рапична реколта през 2011 г. производствените разходи са нараснали до такава степен, че не е можело да бъдат покрити от увеличение на продажните цени. Икономически неизгодно е било за промишлеността на Съюза да внася алтернативни суровини от Аржентина и Индонезия поради съществуващите данъчни режими в тези държави и затова тя е била принудена да прибегне до внос на готов биодизел, за да останат разходите ѝ на ниско ниво и по този начин да се намалят общите загуби.
(112)
В същото време разходите за заплати в дружествата, включени в извадката, са се увеличили през разглеждания период, принуждавайки отново дружествата да намират начини за намаляване на съвкупната им разходна тежест.
8.2. Стокови запаси
Таблица 8
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стокови запаси (в тонове)
74 473
87 283
90 249
103 058
Индекс 2009 г. = 100
100
117
121
138
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(113)
През анализирания период стоковите запаси на биодизел са нараснали с около 40 %. Това увеличение на наличностите е наблюдавано през целия анализиран период. Но понеже биодизелът не може да се съхранява в продължение на повече от 6 месеца (средно периодът на съхранение е само около три месеца), данните за стоковите запаси имат само ограничена стойност при оценяването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
Таблица 9
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Инвестиции (в хиляди евро)
188 491
156 927
149 113
141 578
Индекс 2009 г. = 100
100
83
79
75
Възвръщаемост на инвестициите
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Паричен поток (в хиляди евро)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Индекс 2009 г. = 100
100
-20
9
10
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(114)
Рентабилността за включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза като процент от оборота на тези продажби. През анализирания период рентабилността за включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3,5 % на - 2,5 %.
(115)
Нивото на инвестициите в производството на биодизел, направени от включените в извадката производители от Съюза, е намаляло през периода, което показва, че макар включените в извадката производители все още да са били в състояние да инвестират в производството на биодизел, размерът на наличните ресурси за такива инвестиции е намалял успоредно с намаляването на пазарния дял на производителите от Съюза.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза, която отразява резултата за тях, преди облагане с данъци, като процент от средната нетна отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани при производството на биодизел, е следвала същата отрицателна тенденция, която е наблюдавана и при рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза през разследвания период.
(117)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е отбелязал значителен спад през анализирания период, което свидетелства за затруднението на включените в извадката дружества да се конкурират с дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия.
9. Заключение относно вредата
(118)
Анализът на проверените данни ясно показва, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. В период на нарастващо потребление тя е загубила част от своя пазарен дял и е регистрала намаление на рентабилността, докато вносът е увеличил пазарния си дял и е подбивал цените на производителите от Съюза.
(119)
Други показатели също бележат низходяща тенденция или остават непроменени, дори след налагането на мерките срещу САЩ и включването в обхвата на митата на заобикалящия мерките внос с произход от Канада.
(120)
Производителите от Съюза са успели да отразят в цената по-голямата част от увеличението на производствените разходи в интервала от 2010 до 2011 г. (+ 33 процентни пункта), но само с понижаване на рентабилността до нулева стойност. Те обаче не са успели да отразят в цената по-нататъшното увеличение на разходите от 2011 г. до РП поради увеличение на цената на суровините, която представлява близо 80 % от пълната себестойност на произвеждания биодизел. Това увеличение на разходите не е могло да бъде поето изцяло от клиентите на пазара на Съюза, причинявайки съответните загуби през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(121)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от засегнатите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(122)
Подложени бяха на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че вредата, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(123)
През разследвания период е установено, че малък процент (между 2 и 6 %) от вноса от Индонезия в ЕС не е бил дъмпингов. Установено беше, че останалият обем на вноса от Индонезия, а и целият внос от Аржентина са дъмпингови. С изваждането на малкото количество недъмпингов внос от общия внос, деклариран от Индонезия, не се повлиява подробно описаната по-горе тенденцията при вноса.
(124)
Разследването показа, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал значително в количествено изражение (над два пъти) през разглеждания период. Това е довело до значително увеличение на пазарния му дял с 10 процентни пункта - от 9,1 % през 2009 г. на 18,8 % до края на РП.
(125)
В същото време, въпреки нарастването на потреблението, промишлеността на Съюза е загубила 5,5 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период.
(126)
Средните цени на дъмпинговия внос са нараснали с 48 % между 2009 г. и РП, но са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период. Дъмпинговият внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза при средна стойност на маржа на подбиване на цените от 4 % за Индонезия и 8 % за Аржентина през РП.
(127)
Натискът, упражняван от нарасналия дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажбените си цени с пазарните условия и с увеличението на разходите. Включените в извадката дружества са била в състояние да увеличат цената за клиентите си само с 38 %, като в същото време пълният размер на разходите им се е увеличил с 47 % през същия период.
(128)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави, който е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП и в същото време значително е разширил обема си, е имал решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други държави
Таблица 10
Други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо внос (в тонове)
699 541
256 327
161 973
175 370
Индекс 2009 г. = 100
100
37
23
25
Пазарен дял
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
35
23
24
Източник:
Евростат
(129)
Вносът от трети държави, главно от САЩ, Норвегия и Южна Корея, е отбелязал значителен спад от 2009 г. до края на РП. Този спад се дължи на налагането през 2009 г. на мерки по отношение на вноса от САЩ и на проведеното през 2010 г. разследване във връзка със заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса, изпращан от Канада. Предвид намаляването на пазарния дял на вноса от други трети държави към момента на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, приносът на вноса от други трети държави за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, можеше да бъде само незначителен. Ето защо не може да се направи заключението, че вносът от тези държави е прекъснал причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.2. Недъмпингов внос от засегнатите държави
(130)
Беше констатирано съществуването на недъмпингов внос от засегнатите държави, но само през втората половина на 2011 г. Поради краткия период от време, през който е бил осъществяван този внос, и ограничените количества, той е могъл да причини само незначителна вреда на Съюза и не е в състояние да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.3. Другите производители от Съюза
(131)
Предвид малкия обем на продукцията на производителите от Съюза, които са изключени от определението за промишленост на Съюза, както и предвид малкия обем на вноса им като цяло, тези производители не се разглеждат като допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Внос, осъществен от промишлеността на Съюза
(132)
От Асоциацията на аржентинските производители на биодизел („CARBIO“) заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от вноса от Аржентина и Индонезия, осъществяван от производителите от Съюза. Те окачествиха този внос като самопричинена вреда и заявиха, че той не може да се разглежда като причина за вреда, дължаща се на поведението на аржентинското производители.
(133)
От данните, предоставени от промишлеността на Съюза, е видно, че през разглеждания период тя е внасяла от Аржентина и Индонезия определени количества биодизел, които съставляват до 60 % от целия внос през РП от тези държави. При все това тя заяви, че този внос е направен с цел да се самозащити. Възможността да се възползват от дъмпинговите цени на този внос в краткосрочен план е помогнала на производителите от Съюза да се задържат на пазара в средносрочен план.
(134)
Вносът на биодизел на дъмпингови цени от промишлеността на Съюза е нараснал съществено през 2011 г. и през РП, през който период ефектът от диференцираната експортна такса върху биодизела и суровините за него е бил най-осезаем, тъй като именно по това време вносът на суровините (соево и палмово масло) е станал икономически неизгоден в сравнение с вноса на крайния продукт. Системата, основаваща се на диференцирани експортни такси и в двете държави, предвижда по-високи такси за износа на суровини, отколкото за крайния продукт. Въпросът за това, дали тази диференцирана експортна такса може да се счита за субсидия по смисъла на член 2 от основния регламент за защита срещу субсидиран внос, ще бъде разгледан в рамките на текущото антисубсидийно разследване.
(135)
Например през някои месеци от РП цената на вноса на соево масло от Аржентина е била по-висока от цената на вноса на СМЕ, което е направило икономически неизгодна покупката на соево масло. При това положение закупуването на СМЕ е било единственият икономически оправдан вариант.
(136)
При всички обстоятелства, дори промишлеността на Съюза да не беше внесла тези количества биодизел, търговските дружества в Съюза щяха да ги внесат, да подбият с тях цените на промишлеността на Съюза и да ги продадат на пазара на Съюза, тъй като те и без това осъществяват внос от тези държави с цел продажба на дизеловите рафинерии в конкуренция с промишлеността на Съюза. Причинно-следствената връзка не е била нарушена от този внос и поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Капацитет на промишлеността на Съюза
(137)
От „CARBIO“ твърдят още, че вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет, причинен от прекомерното разрастване. При 50-процентно натоварване на мощностите през 2008 г. те твърдят, че промишлеността е продължила да се разраства, без да е налице съизмеримо увеличение на търсенето.
(138)
Случаят е такъв, че през разглеждания период натоварването на мощностите в рамките на Съюза е останало ниско, достигайки най-ниската си точка от 40 % през РП. Поради това някои дружества не са използвали мощностите, с които са разполагали.
(139)
Натоварването на мощностите обаче е било ниско още в началото на разглеждания период и е останало ниско през целия период, а също така е било стабилно във включените в извадката дружества.
(140)
Включените в извадката дружества са били на печалба в началото на разглеждания период и губещи в края на същия период, със стабилно натоварване на мощностите. Логично е да се направи изводът, че цялата промишленост също е станала по-малко печеливша, докато в същото време натоварването на мощностите е останало стабилно. Ето защо този фактор не може да се разглежда като основна причина за вредата, тъй като изглежда липсва причинно-следствена връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.6. Липса на достъп до суровини и на вертикална интеграция
(141)
От „CARBIO“ също така твърдят, че промишлеността на Съюза понася вреда поради липсата на ефективност, по-специално тъй като тя не е вертикално интегрирана и не е разположена в близост до суровини.
(142)
Тези доводи временно се отхвърлят. Някои от включените в извадката дружества са разположени в пристанища с безпроблемен достъп до суровини, доставяни с кораби, а други включени в извадката дружества са разположили техните предприятия за производство на биодизел непосредствено на същото място, където са разположени и техните предприятия за производство на растително масло. Много производители на биодизел в Южна Европа умишлено са разположени в пристанищни зони, за да имат достъп до суровините, внасяни от Аржентина и Индонезия, или на същите места като техните клиенти (рафинерии за изкопаеми горива). Предвид факта, че ефектът от диференцираната експортна такса е да направи суровините по-скъпи от готовия продукт, е ясно, че това е нанесло вреда на промишлеността на Съюза, като е направило икономически невъзможно производството на ПМЕ и СМЕ в ЕС.
3.7. Други регулаторни фактори
(143)
От „CARBIO“ също така се позоваха на някои регулаторни фактори, които по тяхно твърдение са причинили вреда на промишлеността на Съюза; някои от тях са само предложения и към настоящия момент все още не са влезли в сила. Те обаче поставят ударението върху системата на „двойно отчитане“, която е описана по-долу.
(144)
С Директивата относно енергията от възобновяеми източници е въведено задължение за държавите членки да изискват определен процент от биодизела да се смесва с минерален дизел, преди той да бъде продаден на потребителите. Някои държави членки са се възползвали от разпоредбата на директивата, която позволява този процент да бъде намален наполовина, ако използваният биодизел е произведен от отпадъчни масла или използвани животински мазнини. Например ако съответната държава членка изисква 7 % биодизел да се смесват с 93 % минерален дизел, тези 7 % спадат на 3,5 %, ако биодизел е получен от отпадъчни масла.
(145)
От „CARBIO“ твърдят, че правилата за двойното отчитане са довели до спад в продажбите на биодизел от т. нар. „първо поколение“ с 1 милион метрични тона през РП и че това е причина за вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се отхвърля, тъй като в извадката от производители от Съюза присъстват няколко дружества, които произвеждат двойно отчитан биодизел, и тяхното финансово състояние не се различава съществено от това на включените в извадката дружества, произвеждащи биодизел от необработени растителни масла. Тези дружества показаха по време на проверката на данните им, че цената на техния биодизел е била повлияна от ниската цена на дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия, тъй като те са в непряка конкуренция с ПМЕ и СМЕ от засегнатите държави.
(146)
Изтъкнато бе също така, че промишлеността на Съюза понася вреда, тъй като не инвестира повече в биогорива от второ поколение, като например използването на отпадъчни масла. Този аргумент бе временно отхвърлен, тъй като Съюзът не разполага с достатъчни количества отпадъчни масла, за да увеличи значително преработваните вече съществуващи количества.
3.8. Ограничения в държавите членки
(147)
От „CARBIO“ твърдят също, че вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, не може да бъде причинена от внос от засегнатите държави поради съществуващите квотни системи и данъчни режими в различните държави членки, които ограничават достъпа до тези пазари. Освен това те твърдят, че някои пазари в ЕС са затворени за СМЕ и ПМЕ поради климатичните условия.
(148)
Съвсем правилно е твърдението им, че граничната температура на филтруемост през студен филтър („СFРР“) на ПМЕ (+ 13 °C) означава, че ПМЕ не могат да се използват на цялата територия на Съюза, без да са смесени с други биодизели, за да се снижи СFРР. CFPP на СМЕ от порядъка на 0 °C обаче позволява СМЕ да бъдат по-широко използвани, особено през летните месеци.
(149)
Твърдението, че именно регулаторната система в някои държави членки причинява вреда на промишлеността на Съюза, беше предмет на обстоен анализ по време на цялото разследване.
(150)
В някои държави членки се прилагат квотни системи, по силата на които е определена конкретна производствена квота за дружествата в тази държава членка или в други държави членки на територията на Съюза. Повечето държави обаче са дали предимства чрез използване на данъчната система и тези предимства постепенно биват намалявани или оттегляни.
(151)
Франция например прилага предимство, заключаващо се в „необлагаем размер“ от 90 EUR за тон за произведения биодизел от съответната квота. Предвид ниското ниво на цените на дъмпинговия внос обаче, често по-евтин е вариантът да се внася биодизел, отколкото той да се закупува от промишлеността на Съюза, дори да се прибави данъчното предимство. Това проличава от факта, че аржентинският внос има отчетливо присъствие на френския пазар.
(152)
В някои държави членки не се извършва никакъв внос от Аржентина и Индонезия, било поради климатичните условия, било поради съществуващите квотни системи. В по-голямата част от Съюза обаче се извършва внос от Аржентина и Индонезия, било поради липсата на квотна система, било поради това че цената е по-ниска от всякакво данъчно предимство, което дадена държава членка може да предостави.
(153)
Предвид това че, в смес с произведен в Съюза РМЕ или друг вид биодизел, ПМЕ и СМЕ могат да бъдат продавани в Съюза, и предвид наличието на внос в големи количества и на дъмпингови цени дори в държавите членки, прилагащи системи от данъчни предимства, този аргумент временно се отхвърля, тъй като съществуващите квотни системи и данъчни режими не са в състояние да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и въздействието на дъмпинговия внос.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(154)
Горният анализ показа, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави. Едновременно с това беше установено, че този внос е подбивал цените на производителите от Общността през РП.
(155)
Данните сочат, че поради нарасналия обем на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило значително.
(156)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(157)
В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент бяха подложени на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, без да бъдат открити доказателства, че същите прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(158)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали, въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг, съществуват неоспорими основания да се заключи, че предприемането на мерки в този конкретен случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше анализиран на базата на оценка на всички засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на доставчиците на суровини и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
Както беше споменато по-горе, промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави. Непредприемането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на негативната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на промишлеността на Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2009 г. на - 2,5 % до края на РП. Всяко допълнително намаление на производителността в крайна сметка би довело до намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(160)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Тенденцията в посока спад на рентабилността на промишлеността на Съюза е резултат от трудностите, които тя среща при конкурирането си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави, което обстоятелство се дължи също така на режима на експортни такси и в двете държави, който води до намаляване на цената на вноса на СМЕ и ПМЕ на пазара на Съюза и същевременно до увеличаване на цената на суровините. Поради това налагането на антидъмпингови мерки би могло да позволи на промишлеността на Общността да повиши своята рентабилност до равнищата, които се считат за необходими за този капиталоемък промишлен отрасъл.
(161)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да започне да се възстановява от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
2. Интерес на несвързаните вносители/търговци в Съюза
(162)
Несвързаните вносители/търговци в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
(163)
В отсъствието на данни от несвързаните вносители или търговци, липсват доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на тези страни.
3. Интерес на ползвателите и потребителите
(164)
При започването на процедурата бяха изпратени въпросници до всички известни дружества ползватели, ангажирани с производството и дистрибуцията на минерален дизел, както и със задължителното смесване на минералния дизел с биодизел.
(165)
Трима ползватели на биодизел отговориха на въпросника за ползвателите, но заявиха, че биодизелът съставлява много малък дял от съвкупната им търговска дейност. Те заявиха, че тъй като те ще бъдат правно задължени да закупуват биодизел, както и преди, ако дадено мито доведе до повишаване на цената на биодизела, това увеличение автоматично ще се прехвърли върху техните клиенти.
(166)
Предвид ограничения обем на наличната информация, налагането на мерки би трябвало да има изключително ограничен ефект върху крайния потребител, предвид ниския процент на биодизел, който се смесва до образуването на минералното дизелово гориво, закупувано в бензиностанциите. Не бяха открити доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на ползвателите или потребителите.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(167)
От едно сдружение на доставчици на суровини - „FEDIOL“ (федерация, представляваща европейската промишленост за производство на растителни масла и богати на белтък храни, в Европа) - отговориха на въпросника, изпратен до доставчиците на суровини. Те заявиха, че вносът от засегнатите държави е намалил търсенето на рапично масло в целия Съюз, като търсенето е спаднало с над 1 милион тона между 2009 и 2011 година.
(168)
Те считат, че налагането на мерките ще има положително въздействие върху отрасъла на доставките в ЕС, тъй като ще се увеличи натоварването на мощностите. Всяко увеличение на търсенето на рапично масло би се отразило благотворно на сектора на комбинираните фуражи, тъй като се касае за остатъци от производството на рапично масло, и на земеделския сектор в ЕС, в качеството му на производител на рапица.
(169)
Полученото доказателство следователно свидетелства за това, че налагането на мерки би било в интерес на доставчиците на суровини в Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(170)
Налагането на мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия очевидно ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза. Това би позволило на промишлеността на Съюза да се разрасне и да започне да се възстановява от вредата, причинена от дъмпинговия внос. Ако обаче не бъдат наложени мерки, икономическото състояние на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава и ще се наложи още повече стопански субекти да преустановят дейността си. Макар и да не беше възможно да се направи недвусмислено заключение по отношение на ползвателите и вносителите, налагането на мерки би трябвало да е в интерес на доставчиците на суровини.
(171)
Не съществуват необорими причини, които да сочат, че би било несъмнено в противоречие с интереса на Съюза да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(173)
При определянето на размера на тези мерки бяха взети под внимание, без да бъдат завишени, установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(174)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволява на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да извлече печалба преди данъчното облагане, която би могла да се постигне в разумни граници при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(175)
За тази цел марж на печалбата в размер на 15 % от оборота би могъл да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг, на базата на заключенията, направени по време на предходното разследване, засягащо вноса от САЩ, при което този марж бе счетен за достатъчен за гарантиране на производствените инвестиции на тази промишленост в дългосрочен план.
(176)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Невредоносната цена е получена чрез коригиране на продажбените цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба по време на РП и добавяне на посочения по-горе марж на печалбата.
(177)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в засегнатите държави, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от общата CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(178)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, следва да се въведат временни антидъмпингови мита по отношение на вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия в съответствие с правилото за по-малкото мито, т.е. на нивото на по-ниския от двата изчислени маржа (дъмпинга или вредата).
(179)
Ставките на антидъмпинговото мито са установени по пътя на съпоставяне на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. Съответно временните ставки на антидъмпинговото мито, изразени като CIF цена на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Държава
Дружество
Временен дъмпингов марж
Временен марж на вредата
Ставка на временното антидъмпингово мито
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Авейанеда -
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
31 %
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Индонезия
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Медан
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Предвид това обаче, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси, които включват биодизел (пропорционално на тяхното тегловно съдържание на биодизел), както и за чистия биодизел, е препоръчително, с оглед по-голяма прецизност и правилното прилагане на митото от митническите власти на държавите членки, митото да бъде определено като сума във фиксиран размер, изразена в евро на тон нетно тегло, и да се прилага за чистия биодизел от внос или за количеството биодизел в продукта, получен при смесването.
(181)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Разглежданият внесен продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с приложимата по отношение на „всички останали дружества“ ставка на митото.
(182)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата информация, която е от значение, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(183)
По силата на Регламент (ЕС) № 79/2013 от 28 януари 2013 г. Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави подлежи на регистрация. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент. На този етап от процедурата е невъзможно да се вземе каквото и да било решение относно възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(184)
В интерес на доброто администриране, заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на един месец от деня на публикуването на настоящия регламент. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98 (кодове по ТАРИК 1516209821, 1516209829 и 1516209830), ex 1518 00 91 (кодове по ТАРИК 1518009121, 1518009129 и 1518009130), ex 1518 00 95 (код по ТАРИК 1518009510), ex 1518 00 99 (кодове по ТАРИК 1518009921, 1518009929 и 1518009930), ex 2710 19 43 (кодове по ТАРИК 2710194321, 2710194329 и 2710194330), ex 2710 19 46 (кодове по ТАРИК 2710194621, 2710194629 и 2710194630), ex 2710 19 47 (кодове по ТАРИК 2710194721, 2710194729 и 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 3824909701, 3824909703 и 3824909704), 3826 00 10 и ex 3826 00 90 (кодове по ТАРИК 3826009011, 3826009019 и 3826009030) и с произход от Аржентина и Индонезия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на временното мито
Евро на тон нетно тегло
Допълнителен код по ТАРИК
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио; Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка; Vicentin S.A.I.C., Авейанеда
65,24
B784
Други оказали съдействие дружества:
Cargill S.A.C.I., Буенос Айрес; Unitec Bio S.A., Буенос Айрес; Viluco S.A., Тукуман
75,97
B785
Всички останали дружества
104,92
B999
Индонезия
PT Ciliandra Perkasa, Джакарта
0
B786
PT Musim Mas, Медан
24,99
B787
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан; PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
83,84
B789
Други оказали съдействие дружества:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Джакарта
57,14
B790
Всички останали дружества
83,84
B999
3. Антидъмпинговото мито върху смесите се прилага пропорционално на общото тегловно съдържание на моноалкилни естери на мастни киселини и парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник (биодизеловото съдържание) в сместа.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или платимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (9), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, съответстващ на пропорционално определената действително платена или платима цена.
5. Допускането за свободно обращение в Европейския съюз на продукта, посочен в параграф 1, е подчинено на задължително представяне на обезпечение, равностойно по размер на временното мито.
6. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в едномесечен срок от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в едномесечен срок от датата на влизането му в сила.
Член 3
1. Митническите власти се приканват да преустановят регистрационния режим за внос, установен в съответствие с член 1 от Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията.
2. Събраните данни относно продукти, които са внесени за потребление не по-рано от 90 дни преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, се съхраняват до влизането в сила на евентуални окончателни мерки или до прекратяването на настоящата процедура.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 май 2013 година.
32013R0490
L 141/6
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 490/2013
od 27. svibnja 2013.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje
(1)
Europska komisija je 29. kolovoza 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije („dotične zemlje”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 17. srpnja 2012. podnio Europski odbor za biodizel („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 60 % proizvodnje biodizela u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što se smatralo dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
(3)
Komisija je 30. siječnja 2013. uvjetovala evidentiranjem uvoz istog tog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 79/2013 od 28. siječnja 2013. (3)
(4)
Komisija je 10. studenoga 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (4) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u vezi s uvozom biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije u Uniju i započela zaseban ispitni postupak.
2. Razdoblje ispitnog postupka
(5)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2011. do 30. lipnja 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
3. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(6)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz Argentine i Indonezije, poznate uvoznike, dobavljače, distributere, korisnike i udruženja za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i nadležna tijela Argentine i Indonezije. U obavijesti o pokretanju postupka sve su stranke na koje se odnosi ispitni postupak pozvane da se jave Komisiji.
(7)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
Podnositelj zahtjeva, proizvođači izvoznici iz Argentine i Indonezije, uvoznici i nadležna tijela Argentine i Indonezije izrazili su svoje stavove. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
3.1 Odabir uzoraka
(9)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika iz Argentine i Indonezije, nepovezanih uvoznika iz Unije i proizvođača iz Unije koji su uključeni u ispitni postupak, te kako bi se ispitni postupak dovršio unutar zakonskog roka, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da bi mogla proizvođače izvoznike iz Argentine i Indonezije, nepovezane uvoznike i proizvođače iz Unije koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razuman broj odabirom uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe (ovaj postupak naziva se „odabir uzoraka”).
3.2 Odabir uzoraka proizvođača izvoznika iz Argentine
(10)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, od svih proizvođača iz Argentine zatraženo je da se jave Komisiji i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(11)
Deset proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. Međutim, dva trgovačka društva nisu prijavila izvoz u Uniju (ili proizvodnju uopće) tijekom RIP-a.
(12)
Preostalih osam (grupacija) proizvođača izvoznika činilo je ukupan obujam izvoza u Uniju tijekom RIP-a.
(13)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak činio je 86 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a kako je prijavilo osam proizvođača izvoznika navedenih gore u uvodnoj izjavi 12.
(14)
U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, sa svim poznatim proizvođačima izvoznicima, kao i s argentinskim udruženjem proizvođača i argentinskim nadležnim tijelima provedeno je savjetovanje u vezi s odabirom uzorka i nisu zaprimljeni nikakvi prigovori.
3.3 Individualno ispitivanje
(15)
Niti jedno argentinsko trgovačko društvo koje nije bilo uključeno u uzorak nije zahtijevalo individualno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe.
3.4 Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Indonezije
(16)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, od svih proizvođača izvoznika iz Indonezije zatraženo je da se jave Komisiji i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(17)
Osam proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. Međutim, tri trgovačka društva nisu prijavila izvoz u Uniju tijekom RIP-a.
(18)
Preostalih pet (grupacija) proizvođača izvoznika činilo je ukupan obujam izvoza u Uniju tijekom RIP-a.
(19)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak činio je 99 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a kako je prijavilo pet proizvođača izvoznika navedenih gore u uvodnoj izjavi 18.
(20)
U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, sa svim poznatim proizvođačima izvoznicima, kao i s indonezijskim nadležnim tijelima provedeno je savjetovanje u vezi s odabirom uzorka i nisu zaprimljeni nikakvi prigovori.
3.5 Individualno ispitivanje
(21)
Nijedno indonezijsko trgovačko društvo koje nije bilo uključeno u uzorak nije zahtijevalo individualno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe.
3.6 Odabir uzorka nepovezanih uvoznika
(22)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li izvršiti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici, uvoznici i proizvođači iz Unije pozvani su da se jave Komisiji i dostave podatke navedene u obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, nijedan uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku.
3.7 Odabir uzorka proizvođača iz Unije
(23)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Taj se uzorak sastojao od osam proizvođača iz Unije za koje je Komisija znala da proizvode biodizel prije pokretanja ispitnog postupka. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje, obujma prodaje i zemljopisnog položaja. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 27 % proizvodnje u Uniji.
(24)
Zainteresirane strane također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku u obavijesti o pokretanju postupka. Nakon objave predloženog uzorka, dva trgovačka društva koja su trebala biti u uzorku odustala su od suradnje te su zamijenjena drugim dvama trgovačkim društvima. Industrija Unije komentirala je i da bi zbog velikog broja MSP-ova koji proizvode biodizel trebalo barem jedan MSP uključiti u uzorak. Taj je prijedlog prihvaćen.
(25)
Stoga se uzorak smatrao reprezentativnim za industriju Unije.
3.8 Odgovori na upitnik
(26)
Upitnici su poslani na adrese triju argentinskih proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača, četiriju indonezijskih proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača i osam proizvođača iz Unije u uzorcima.
(27)
Odgovori su primljeni od sedam proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača u uzorcima iz Argentine i Indonezije, osam proizvođača u uzorku iz Unije i triju korisnika.
3.9 Posjeti radi provjere
(28)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači iz Unije
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španjolska
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španjolska
-
Diester Industrie S.A.S., Pariz, Francuska
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grčka
-
Novaol S.R.L., Milano, Italija
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švedska
-
Preol A.S., Lovosice, Češka
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Njemačka
(b)
Proizvođači izvoznici iz Argentine
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC”);
-
grupa povezanih trgovačkih društava „Renova”:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos”);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa”);
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova”);
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin”);
-
grupa povezanih trgovačkih društava „T6”:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD”);
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge”);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6”).
(c)
Trgovci izvan EU-a povezani s proizvođačima izvoznicima iz Argentine
-
Molinos Overseas, Montevideo, Urugvaj („Molinos Overseas”);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švicarska („LDC Suisse”);
(d)
Proizvođači izvoznici iz Indonezije
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonezija („CPL”)
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonezija („PTMM”)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonezija („PAA”)
-
grupacija povezanih trgovačkih društava („Wilmar”), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonezija („WBI”)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonezija („WINA”)
(e)
Trgovci izvan EU-a povezani s proizvođačima izvoznicima iz Indonezije
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL”)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS”)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF”)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF”)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur
(f)
Uvoznici iz Unije povezani s argentinskim i indonezijskim izvoznicima
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španjolska („CAMPA”)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Italija („IMBI”)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španjolska („LDC Spain”);
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španjolska („Losur”);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemska („WET BV”) (5)
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(29)
Dotični proizvod su monoalkilni esteri masnih kiselina i/ili parafinska plinska ulja dobiveni sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, u čistom obliku ili u mješavini podrijetlom iz Argentine i Indonezije, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 i ex 3826 00 90 („dotični proizvod” koji se obično naziva „biodizel”).
(30)
Ispitni postupak pokazao je da je biodizel koji se proizvodi u Argentini isključivo „metilni ester iz sojinog ulja” (SME) koji se dobiva od sojinog ulja, i da je biodizel koji se proizvodi u Indoneziji isključivo „metilni ester iz palminog ulja” (PME) koji se dobiva od palminog ulja, dok je biodizel koji se proizvodi u Uniji uglavnom „metilni ester iz repice” (RME) ali i drugih sirovina, poput otpadnih ulja, kao i djevičanskih ulja.
(31)
SME, PME i RME pripadaju kategoriji metilnih estera masnih kiselina (FAME). Naziv „ester” odnosi se na transesterrifikaciju biljnih ulja, tj. na spajanje ulja s alkoholom, čime nastaje biodizel i, kao nusproizvod, glicerin. Naziv „metil” odnosi se na metanol, alkohol koji se najčešće koristi u tom postupku.
(32)
Biodizeli SME i PME mogli bi se koristiti u čistom obliku, ali obično se prije korištenja u Europskoj Uniji miješaju, bilo međusobno ili s RME-om. Razlog za miješanje SME-a s PME-om je što SME u svom čistom obliku ne ispunjava europski standard EN 14214 u pogledu jodnog i cetanskog broja. Razlog za miješanje PME-a (i SME-a) s RME-om je što PME i SME imaju višu točku začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (Cold Filter Plugging Point - CFPP) nego RME i stoga nisu pogodni za upotrebu u čistom obliku tijekom zimskih mjeseci u hladnijim dijelovima Europske unije.
(33)
Mješavine biodizela i mineralnih dizela na kraju se koriste u prometnom sektoru kao gorivo za motore na dizelski pogon u cestovnim vozilima poput automobila, kamiona, autobusa, a i vlakovima. Biodizeli u čistom obliku ili miješani s mineralnim dizelima mogu se koristiti i kao toplinsko gorivo u kućanskim, komercijalnim ili industrijskim kotlovima i kao gorivo za generatore koji proizvode struju.
2. Istovjetni proizvod
(34)
Ispitni postupak pokazao je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćim tržištima Argentine i Indonezije, i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju slične osnovne fizičke, kemijske, tehničke značajke i namjenu. Stoga se privremeno smatra da su oni međusobno slični u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. Zahtjev za isključivanje proizvoda
(35)
Jedan indonezijski proizvođač podnio je zahtjev da se frakcionirani metilni esteri isključe iz opsega proizvoda u postupku. Frakcijska destilacija metilnih estera masnih kiselina rastavlja ih na spojeve koji imaju drukčije kemijske značajke i drukčiju krajnju namjenu. To trgovačko društvo navelo je da frakcionirani metilni esteri koje ono proizvodi i izvozi u EU nisu biodizel i da se ne koristi kao gorivo, nego ima drukčiju primjenu u industriji. Također je navelo da je sirovina koja se koristi za te frakcionirane metilne estere kokosovo ulje ili ulje od palminih koštica, a ne sirovo palmino ulje koje se inače koristi za proizvodnju biodizela u Indoneziji.
(36)
Frakcionirani metilni esteri obuhvaćeni su opisom dotičnog proizvoda jer ostaju metilni esteri masnih kiselina i proizvode se od sirovina koje se koriste za proizvodnju biodizela. Premda ne ispunjavaju europsku normu (EN 14214), mogu se miješati s drugim biodizelima kako bi se dobila mješavina koja ispunjava tu normu. Isti je slučaj s biodizelom od metilnog estera iz palminog ulja, koji sam po sebi ne ispunjava europsku normu bez miješanja. Ovaj argument se stoga odbacuje.
(37)
Međutim, jedan europski uvoznik metilnog estera masnih kiselina na bazi ulja od palminih koštica iz Indonezije zahtijevao je carinska olakšicu kao krajnji korisnik za svoj uvoz koji nije bio namijenjen za korištenje kao gorivo, već za preradu u nezasićeni masni alkohol.
(38)
Carinska olakšica za krajnje korisnike je plan koji provode državne carinske uprave, a prema kojem pristojbe plaćene na uvoz podliježu olakšici na temelju krajnje potvrđene namjene uvezenih sirovina. Taj je plan određen u odredbama za provedbu Carinskog zakonika Zajednice (6).
(39)
Taj se zahtjev upućuje u konačnoj fazi ispitnog postupka nakon što Komisija primi komentare zainteresiranih stranaka u vezi s tim bi li taj zahtjev trebalo odobriti za uvoz metilnog estera masnih kiselina na bazi ulja od palminih koštica koji se ne koristi kao gorivo. Ti komentari trebali bi se baviti pitanjem može li se takva olakšica koristiti za zaobilaženje bilo kakvih konačnih pristojbi budu li one uvedene i učinkom uvoza biodizela koji se ne koristi kao gorivo iz zemalja koje već podliježu mjerama.
C. DAMPING
1. Argentina
1.1 Uobičajena vrijednost
(40)
Komisija je najprije za svakog proizvođača izvoznika u uzorku ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima iz Argentine reprezentativan, tj. je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Komisija je za svako od trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava u uzorku utvrdila da je ukupan obujam takve prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju tijekom RIP-a.
(41)
Komisija je nakon toga za svako trgovačko društvo ili grupu trgovačkih društava u uzorku utvrdila vrste proizvoda koje su se prodavale na domaćem tržištu a identične su ili usporedive s vrstama koje su se prodavale za izvoz u Uniju.
(42)
Za svaku vrstu proizvoda koju je na svom domaćem tržištu prodavalo svako trgovačko društvo ili grupacija trgovačkih društava u uzorku i za koju je utvrđeno da je identična ili izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju.
(43)
Nakon toga, Komisija je za svako trgovačko društvo ili grupu trgovačkih društava u uzorku procijenila je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIP-a.
(44)
Ispitni postupak pokazao je da argentinsko tržište u velikoj mjeri uređuje država. Miješanje fosilnog dizela i biodizela u Argentini je obavezno (7 % biodizela tijekom RIP-a). Ukupna količina biodizela potrebna da se ispuni taj uvjet o miješanju raspodjeljuje se, putem dodjele kvota, između određenog broja argentinskih proizvođača biodizela. Naftna trgovačka društva moraju kupovati biodizel od tih argentinskih trgovačkih društava koja ga proizvode kako bi ostvarila obavezno miješanje. Cijenu utvrđuje država i objavljuje argentinsko Ministarstvo energije. Tijekom RIP-a, ta fiksna referentna cijena koju je utvrdila država izračunana je prema složenoj formuli koja u obzir uzima trošak proizvodnje (sirovine, prijevoz i druge troškove) i osigurava postizanje određenog iznosa dobiti. Parametri korišteni u određivanju referentne cijene utvrđeni su na temelju procjene troškova najneučinkovitijeg proizvođača sa sjedištem u zabačenom dijelu zemlje, zbog čega su argentinski proizvođači ostvarivali značajnu dobit.
(45)
Pod tim uvjetima, za domaću prodaju nije se smatralo da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine i uobičajena vrijednost istovjetnog proizvoda morala se privremeno izračunati u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe tako da se trošku proizvodnje trgovačkog društva tijekom razdoblja ispitnog postupka dodaju prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i razumna profitna marža. Podnositelji zahtjeva tvrdili su da sustav različitog oporezivanja izvoza u Argentini smanjuje cijenu soje u zrnu i ulja soje u zrnu te tako iskrivljava trošak proizvođača biodizela. Komisija u ovoj fazi nema dovoljno podataka za donošenje odluke o najprikladnijem načinu da se pristupi toj tvrdnji. Pitanje odražavaju li troškovi razumno troškove povezane s proizvodnjom dotičnog proizvoda stoga će se pobliže ispitati u konačnoj fazi kao i u tijeku trenutačnog antisubvencijskog ispitnog postupka.
(46)
S obzirom na prevladavajuće tržišne uvjete, kako je opisano gore u uvodnoj izjavi 44., Komisija je smatrala da se iznos za dobit ne može temeljiti na stvarnim podacima trgovačkih društava u uzorku. Stoga je iznos za dobit korišten u izračunu uobičajene vrijednosti utvrđen u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) Osnovne uredbe na temelju razumnog iznosa za dobit koju može postići mlada i inovativna kapitalno intenzivna industrija te vrste pod uobičajenim uvjetima konkurencije na slobodnom i otvorenom tržištu, što iznosi 15 % temeljeno na prometu.
1.2 Izvozna cijena
(47)
Proizvođači izvoznici u uzorku u Uniju su izvozili izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava.
(48)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio izravno nezavisnim kupcima iz Unije, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti za dotični proizvod.
(49)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima iz Unije. U takvim slučajevima izvršene su prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje te za nastalu dobit. Za potrebe ovog izračuna, razina dobiti od 5 % na temelju prometa smatrala se razumnom.
1.3 Usporedba
(50)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(51)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(52)
Na temelju toga, izvršene su prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove, izvozne carine i provizije svugdje gdje se pokazalo da utječu na usporedivost cijena.
(53)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, Komisija je ispitala mogu li se takvi povezani trgovci smatrati odjelom za izvoznu prodaju proizvođača izvoznika ili posrednikom koji posluje na temelju provizije.
(54)
Jedno je trgovačko društvo bilo blisko povezano s proizvođačem izvoznikom i pod njegovom potpunom kontrolom, nije imalo nikakvu snagu pregovaranja niti utjecaj na cijene ili uvjete dostave i trgovalo je isključivo proizvodima koje je proizveo taj proizvođač izvoznik iz Argentine. Stoga se ono smatralo odjelom za izvoznu prodaju tog proizvođača izvoznika i nije izvršena prilagodba za proviziju. Za jedno trgovačko društvo sa sjedištem izvan EU-a utvrđeno je da je slabije povezano s proizvođačem izvoznikom iz Argentine, da nije pod njegovom potpunom kontrolom i da trguje i proizvodima drugih proizvođača. U tom slučaju, smatralo se da to trgovačko društvo obavlja poslove slične poslovima trgovca koji posluje na temelju provizije. Kao posljedica toga, cijene izvozne prodaje prilagođene su u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) Osnovne uredbe kako bi se uzeo u obzir uobičajeni iznos koji je primao taj trgovac.
(55)
Stvarna razlika između prodajnih cijena koje je proizvođač izvoznik iz Argentine naplaćivao povezanom trgovcu i prodajne cijene koje su povezani trgovci naplaćivali prvom nezavisnom kupcu u EU-u nije korištena u izračunu prilagodbe cijena. Prilagodba je izračunana na temelju troškova POA povezanog trgovca i razumnog iznosa dobiti. Stvarna dobit trgovačkog društva nije se smatrala pouzdanom zbog prirode tog odnosa.
1.4 Dampinška marža
(56)
Za proizvođače izvoznike u uzorku, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(57)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marža utvrđenih za tri proizvođača izvoznika u uzorku.
(58)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz Argentine, dampinška marža utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim Eurostatovim podacima o uvozu. S obzirom na to da je razina suradnje bila vrlo visoka na 100 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz Argentine utvrđena je na razini koja odgovara onoj utvrđenoj za proizvođača izvoznika koji surađuje u uzorku s najvišom dampinškom maržom.
(59)
Tako utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Dampinška marža
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Group “Renova” (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Group “T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
7,9 %
Sva ostala trgovačka društva
10,6 %
2. Indonezija
2.1 Uobičajena vrijednost
(60)
Komisija je najprije za svakog proizvođača izvoznika u uzorku ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima iz Indonezije reprezentativan, tj. je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Komisija je utvrdila da domaća prodaja nije reprezentativna, osim za dva proizvođača izvoznika.
(61)
Za proizvođače izvoznike s globalnom reprezentativnosti, Komisija je nakon tog utvrdila vrste proizvoda koje su se prodavale na domaćem tržištu, a identične su ili usporedive s vrstama koje su se prodavale za izvoz u Uniju.
(62)
Za te identične ili usporedive vrste proizvoda ispitano je je li domaća prodaja u dovoljnoj mjeri reprezentativna u smislu članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda, koji je na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a prodavao proizvođač izvoznik, predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju. Ni za jednog proizvođača izvoznika s globalnom reprezentativnosti nije utvrđena ni reprezentativna niti ikakva druga prodaja na domaćem tržištu vrste proizvoda koja se izvozila.
(63)
Stoga je za sve proizvođače izvoznike uobičajena vrijednost istovjetnog proizvoda privremeno izračunana u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe tako da se troškovima proizvodnje trgovačkog društva tijekom razdoblja ispitnog postupka dodaju prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i razumna profitna marža. Podnositelji zahtjeva tvrdili su da sustav različitog oporezivanja izvoza u Indoneziji smanjuje cijenu palminog ulja i tako iskrivljava troškove proizvođača biodizela. Komisija u ovoj fazi nema dovoljno podataka za donošenje odluke o najprikladnijem načinu da se pristupi toj tvrdnji. Pitanje odražavaju li troškovi razumno troškove povezane s proizvodnjom dotičnog proizvoda stoga će se pobliže ispitati u konačnoj fazi kao i u tijeku trenutačnog antisubvencijskog ispitnog postupka.
(64)
Ispitni postupak pokazao je da indonezijsko domaće tržište biodizela u velikoj mjeri uređuje država. Naftno i plinsko društvo Pertamina, koje je potpuno u vlasništvu države, uvjerljivo je najveće trgovačko društvo aktivno na domaćem tržištu (više od 90 % domaće kupovine biodizela od proizvođača iz uzorka). Društvu Pertamina država nalaže da biogoriva koja prodaje na svojim benzinskim postajama miješa s fosilnim gorivima. Svakog mjeseca, indonezijsko ministarstvo trgovine administrativno utvrđuje tzv. „cijenu HPE (ili cijenu pregleda prije izvoza)”, što je referentna cijena koja se koristi za izračun mjesečne razine izvoznih carina. Društvo Pertamina nabavlja biodizel na razini cijene HPE koju utvrđuje indonezijska vlada.
(65)
Pod tim uvjetima, iznos dobiti nije se mogao temeljiti na stvarnim podacima od trgovačkih društava u uzorku s obzirom na to da se za domaću prodaju nije smatralo da je nastala u uobičajenom tijeku trgovine. Stoga je iznos za dobit korišten u izračunu uobičajene vrijednosti utvrđen u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) Osnovne uredbe na temelju razumnog iznosa za dobit koju može postići mlada i inovativna kapitalno intenzivna industrija te vrste pod uobičajenim uvjetima konkurencije na slobodnom i otvorenom tržištu, što iznosi 15 % temeljeno na prometu.
2.2 Izvozna cijena
(66)
Proizvođači izvoznici u uzorku u Uniju izvozili su izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava.
(67)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio izravno nezavisnim kupcima iz Unije, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti za dotični proizvod.
(68)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima iz Unije. U takvim su slučajevima izvršene prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje i razina dobiti od 5 % na temelju prometa smatrala se razumnom.
(69)
Premije koje su se naplaćivale klijentima u jednoj državi članici koji su se, nakon kupovine biodizela, htjeli okoristiti regulatornim okvirom „dvostrukog brojanja” na snazi za biodizel (7) nisu se smatrale dijelom izvozne cijene. Takve premije nisu povezane sa samim dotičnim proizvodom, već s dokumentima koje dostavlja povezani uvoznik kako bi se dobila vladina potvrda koja njegovim klijentima omogućuje ispunjavanje potrebnih uvjeta za miješanje samo polovice ukupne količine biodizela (čime se taj biodizel može brojati „dvostruko”).
2.3 Usporedba
(70)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(71)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(72)
Na temelju toga, izvršene su prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove, troškove kredita, izvozne carine, naknade za ankete, bankovne naknade i provizije svugdje gdje se pokazalo da utječu na usporedivost cijena.
(73)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, Komisija je ispitala mogu li se takvi povezani trgovci smatrati odjelom za izvoznu prodaju proizvođača izvoznika ili posrednikom koji posluje na temelju provizije.
(74)
Za jedno je trgovačko društvo ili grupaciju trgovačkih društava utvrđeno da je s povezanim trgovačkim društvom sklopila ugovor o trgovini, između ostalog, biodizelom u zamjenu za proviziju. U tom slučaju smatralo se da bi povezanog trgovca trebalo tretirati kao posrednika koji posluje na temelju provizije, zbog čega su cijene izvozne prodaje prilagođene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) Osnovne uredbe kako bi se uzeo u obzir iznos koji je primao taj trgovac.
(75)
Za jednog proizvođača izvoznika, dotični proizvod (PME) miješao se s RME-om prije prodaje prvom nepovezanom kupcu. Stoga je u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) izvršena prilagodba cijene za razlike u fizičkim svojstvima dotičnog proizvoda.
2.4 Dampinška marža
(76)
Za proizvođače izvoznike u uzorku, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(77)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku, ne uzimajući u obzir proizvođača izvoznika s nultom dampinškom maržom.
(78)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz Indonezije, dampinška marža utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim Eurostatovim podacima o uvozu. S obzirom na to da je razina suradnje bila vrlo visoka na 99 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz Indonezije utvrđena je na razini koja odgovara onoj utvrđenoj za proizvođača izvoznika koji surađuje u uzorku s najvišom dampinškom maržom.
(79)
Tako utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Dampinška marža
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
6,5 %
Sva ostala trgovačka društva
9,6 %
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji
(80)
Istovjetni proizvod proizvode 254 proizvođača u Uniji. Ta trgovačka društva čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
(81)
Zaprimljeni su navodi da je značajan broj velikih proizvođača iz Unije povezan s izvoznicima u Argentini i/ili da uvoze biodizel iz Argentine, zbog čega bi ih trebalo isključiti iz definicije industrije Unije.
(82)
Nakon istrage, tri trgovačka društva isključena su iz definicije industrije Unije zbog oslanjanja na uvoz iz dotičnih zemalja jer je uvoz tih triju trgovačkih društava tijekom RIP-a dosegao 63 % vlastite proizvodnje za prvo, 85 % za drugo i 71 % za treće trgovačko društvo. Još dva trgovačka društva isključena su jer nisu proizvodila biodizel tijekom razdoblja ispitnog postupka. U nastavku nisu korišteni nikakvi podaci tih trgovačkih društava. Privremeno je zaključeno da nema temelja za isključenje bilo kojih drugih proizvođača iz Unije iz definicije industrije Unije.
(83)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja u Uniji. Na temelju tih podataka utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom RIP-a iznosila otprilike 9 052 871 tonu. Kako je navedeno gore, osam proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak koji predstavlja 27 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
2. Potrošnja u Uniji
Tablica 1.
Potrošnja u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Tona
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indeks: 2009. = 100
100
103
100
105
Izvor:
Eurostat, podaci industrije Unije
(84)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma ukupne proizvodnje Unije svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije umanjenog za izvoz proizvođača iz Unije i uvećanog za uvoz iz Argentine, Indonezije i ostalih trećih zemalja.
(85)
Obujam uvoza iz Argentine i Indonezije dobiven je iz podataka Eurostata za različite oznake KN kojima je prema kojima je proizvod razvrstan.
(86)
Na temelju gore navedenog, potrošnja biodizela u Uniji porasla je za 5 % između 2009. i kraja RIP-a.
3. Kumulativna ocjena učinaka uvoza iz dotičnih zemalja
(87)
Kako je određeno člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe, ocjena učinaka uvoza iz dviju zemalja može biti kumulativna jedino ako se ispune dva uvjeta.
(88)
Prvi je uvjet da je dampinška marža u odnosu na uvoz iz obiju zemalja iznad razine de minimis i da obujam uvoza nije zanemariv. Marža dampinga utvrđena u odnosu na uvoz iz Argentine i Indonezije bila je iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe, a obujam uvoza iz svake od dotičnih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe, s tržišnim udjelima od 10,8 % odnosno 8,5 % u RIP-u.
(89)
Drugi je uvjet da uvezeni proizvodi međusobno konkuriraju i da konkuriraju s istovjetnim proizvodom Unije. Uvoz biodizela iz Argentine i Indonezije ista trgovačka društva miješaju s mineralnim dizelom i prodaju kupcima diljem Unije u izravnoj konkurenciji s biodizelom koji proizvodi industrija Unije.
(90)
U pogledu gore navedenog, privremeno se smatra da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe ispunjeni i da bi uvoz iz Argentine i Indonezije trebalo ispitivati kumulativno za potrebe analize štete.
4. Obujam i tržišni udio uvoza iz dotičnih zemalja
Tablica 2.
2009.
2010.
2011.
RIP
Uvoz iz Argentine
tona
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indeks: 2009. = 100
100
138
167
148
Tržišni udio
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indeks: 2009. = 100
100
135
167
141
Uvoz iz Indonezije
tona
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indeks: 2009. = 100
100
314
689
631
Tržišni udio
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indeks: 2009. = 100
100
303
689
600
Ukupni tržišni udio
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indeks: 2009. = 100
100
160
248
213
Izvor:
Eurostat
(91)
Obujam uvoza iz Argentine i Indonezije značajno je porastao 2009. do RIP-a, pri čemu je uvoz iz Indonezije rastao brže od uvoza iz Argentine. Tržišni udio povećao se s 9,1 % na 19,3 % tijekom istog razdoblja.
5. Cijene uvoza iz dotičnih zemalja i sniženje cijene
5.1 Razvoj cijena
Tablica 3.
Uvozna cijena EUR/tona
2009.
2010.
2011.
RIP
Argentina
629
730
964
967
Indeks: 2009. = 100
100
116
153
154
Indonezija
597
725
864
863
Indeks: 2009. = 100
100
121
145
145
Ukupno
624
728
920
921
Indeks: 2009. = 100
100
117
147
148
Izvor:
Eurostat
(92)
Premda su uvozne cijene rasle tijekom razmatranog razdoblja, a posebno između 2010. i 2011., cijene biodizela iz Argentine kao i onog iz Indonezije ostale su niže od cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
5.2 Sniženje cijena
(93)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama uvoza iz argentinskih i indonezijski proizvođača u uzorku, a koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza.
(94)
Usporedba između SME-a iz Argentine i PME-a iz Indonezije s proizvodom koji se proizvodi i prodaje na tržištu Unije izvršena je na temelju točke začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (CFPP), što je temperatura na kojoj se biodizel pretvara natrag u mast i ne može se koristiti kao gorivo.
(95)
Sva prodaja iz Argentine u EU izvršena je pri CFPP-u od 0 °C. Ta je prodaja stoga uspoređena s prodajom biodizela proizvođača iz Unije pri CFPP-u od 0.
(96)
Sva prodaja iz Indonezije u EU izvršena je pri CFPP-u od 13 °C. S obzirom na vrlo malen obujam prodaje proizvođača iz Unije pri tom CFPP-u jer se PME iz Indonezije gotovo uvijek miješao s drugim biodizelima iz drugih izvora prije prodaje prvom nepovezanom kupcu, izravna usporedba nije se smatrala razumnom. Izvozna cijena PME-a iz Indonezije pri CFPP-u od 13 stoga je prilagođena naviše na cijenu CFPP-a pri 0 uzimajući razliku u cijeni na tržištu Unije između prodaje PME-a pri CFPP-u od 13 koji proizvodi industrija Unije i prosječne cijene biodizela pri CFPP-u od 0.
(97)
Na temelju gore opisane metodologije, razlika između cijena iz Argentine i Indonezije i cijena iz Unije, izražena kao postotak ponderirane prosječne cijene franko tvornica industrije Unije, tj. marža sniženja cijena iznosila je između 2,5 % i 9,1 %.
6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(98)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinaka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja utvrđenih za industriju Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(99)
Kako je gore navedeno, provjereni podaci uzorka proizvođača iz Unije koristili su se za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(100)
Kako bi analizirala štetu, Komisija je razlikovala između makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja štete. Komisija je analizirala makroekonomske pokazatelje za razmatrano razdoblje na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije, a odnosili su se na sve proizvođače iz Unije. Komisija je analizirala mikroekonomske pokazatelje na temelju provjerenih podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije u uzorku.
(101)
Sljedeći makroekonomski pokazatelji ocijenjeni su na temelju podataka u vezi sa svim proizvođačima biodizela iz Unije: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, veličina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga.
(102)
Sljedeći mikroenomski pokazatelji ocijenjeni su na temelju podataka u vezi s proizvođačima biodizela iz Unije u uzorku: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
7. Makroekonomski pokazatelji
7.1 Proizvodni kapacitet, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta
Tablica 4.
2009.
2010.
2011.
RIP
Proizvodni kapacitet (u tonama)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indeks: 2009. = 100
100
105
106
109
Obujam proizvodnje (u tonama)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indeks: 2009. = 100
100
107
98
104
Iskorištenost kapaciteta
43 %
44 %
40 %
41 %
Indeks: 2009. = 100
100
102
92
95
Izvor:
Podaci koje je dostavila industrija Unije
(103)
Proizvodnja industrije Unije povećala se tijekom razmatranog razdoblja zajedno s potrošnjom. Kapacitet je ostao relativno stabilan posebno između 2010. i RIP-a; stoga je iskorištenost kapaciteta ostala niska tijekom tog razdoblja. Industrija Unije nije mogla koristiti prethodno uspostavljen kapacitet, niti imati ikakve koristi od porasta u kapacitetu tijekom tog razdoblja, koji je nastao u očekivanju učinka uvođenja mjera protiv SAD-a, ili očekivanih sustava kvota i povećanih ovlasti iz nekih država članica.
7.2 Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 5.
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indeks: 2009. = 100
100
102
90
98
Tržišni udio
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indeks: 2009. = 100
100
98
90
94
Izvor:
Podaci koje je dostavila industrija Unije
(104)
Obujam prodaje nepovezanim trgovačkim društvima u Uniji ostao je prilično stabilan tijekom tog razdoblja. S obzirom na to da je potrošnja blago porasla tijekom tog razdoblja, stabilan obujam proizvodnje uzrokuje smanjeni tržišni udio (pad od 5,5 postotnih bodova), koji je preuzeo uvoz iz dotičnih zemalja.
7.3 Rast
(105)
Rast industrije Unije odražava se u pokazateljima obujma poput proizvodnje, prodaje, ali naviše u njezinom tržišnom udjelu. Unatoč porastu potrošnje tijekom razdoblja koje se analiziralo, tržišni udio proizvođača iz Unije nije rastao zajedno s potrošnjom. Tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom tog razdoblja, a obujam uvoza se povećao. Tijekom istog tog razdoblja, tržišni udio uvoza iz Indonezije i Argentine uspio je porasti za 10 postotnih bodova. Činjenica da industrija Unije nije mogla uživati punu korist rasta tržišta imala je općeniti negativni utjecaj na njezino gospodarsko stanje.
7.4 Zaposlenost i produktivnost
Tablica 6.
2009.
2010.
2011.
RIP
Zaposlenost - ekvivalent punog radnog vremena (EPRV)
1 858
2 055
2 061
2 079
Indeks: 2009. = 100
100
111
111
112
Produktivnost (u tonama/EPRV)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indeks: 2009. = 100
100
97
88
93
Izvor:
Podaci koje je dostavila industrija Unije
(106)
S obzirom na to da je industrija biodizela kapitalno intenzivna industrija koja ne zahtijeva veliku radnu snagu u proizvodnom postupku te s obzirom na količinu podugovaranja u stvarnoj proizvodnji biodizela, broj zaposlenih u proizvodnji nije velik. Navedeni obujmi proizvodnje blago su se povećali tijekom tog razdoblja, a porasla je i zaposlenost.
(107)
Uz porast zaposlenosti brži od porasta proizvodnje, produktivnost se smanjila za 7 postotnih bodova između 2009. i kraja RIP-a.
7.5 Visina stvarne marže dampinga i oporavak od prošlog dampinga
(108)
Industrija Unije trpjela je štetu zbog dampinškog uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država do 2009., kad je započelo razdoblje ispitnog postupka za ovaj postupak. Pristojbe na snazi protiv uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država osmišljene su da uspostave ravnopravne tržište uvjete u kojima bi industrija Unije imala pravednu priliku konkurirati tom uvozu i oporaviti se od pretrpljene štete.
(109)
Jasno je da se to nije dogodilo. Industrija Unije sad ostvaruje manju dobit nego 2009. i izgubila je tržišni udio, čak i u odnosu na 2009., pred uvozom iz Argentine i Indonezije koji snižava cijene Unije. Iskorištenost kapaciteta niska je unatoč tome što je potrošnja u Uniji porasla. Jasno je da oporavak od prošlog dampinga nije postignut.
(110)
Dampinške marže za proizvođače izvoznike u Argentini i Indoneziji navedeni su gore u odjeljku o dampingu. Za jednog proizvođača izvoznika u Indoneziji, koji je činio manji dio uvoza iz Indonezije, utvrđeno je da nije vršio damping. Međutim, za sve ostale proizvođače izvoznike iz Indonezije i sve proizvođače izvoznike iz Argentine utvrđeno je da su vršili damping biodizela na tržište Unije. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja, učinak stvarne marže dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
8. Mikroekonomski pokazatelji
8.1 Prosječne jedinične cijene, jedinični troškovi i troškovi plaća
Tablica 7.
2009.
2010.
2011.
RIP
Jedinična cijena EUR/tona
797
845
1 096
1 097
Indeks: 2009. = 100
100
106
137
138
Jedinični trošak EUR/tona
760
839
1 089
1 116
Indeks: 2009. = 100
100
110
143
147
Troškovi plaće EUR/EPRV
57 391
63 490
62 141
61 004
Indeks: 2009. = 100
100
111
108
106
Izvor:
Odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku
(111)
Premda je tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela povećati svoju prodajnu cijenu, zbog slabe žetve repice 2011. trošak proizvodnje povećao se toliko da ga nije bilo moguće pokriti povećanjem prodajne cijene. Bilo je neekonomično da industrija Unija uvozi alternativne sirovine iz Argentine i Indonezije zbog poreznih režima koji su na snazi u tim zemljama, zbog čega je morala pribjeći uvozu gotovog biodizela kako bi spriječila rast svojih troškova i smanjila ukupne gubitke.
(112)
Istodobno, troškovi plaća trgovačkih društava u uzorku povećali su se tijekom razmatranog razdoblja, zbog čega su trgovačka društva ponovo morala pronaći način da smanje svoje ukupne troškove.
8.2 Zalihe
Tablica 8.
2009.
2010.
2011.
RIP
Zalihe (u tonama)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indeks: 2009. = 100
100
117
121
138
Izvor:
Odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku.
(113)
Tijekom analiziranog razdoblja, zalihe biodizela povećale su se za otprilike 40 %. Taj porast u zalihama odvijao se tijekom analiziranog razdoblja. Međutim, s obzirom na to da se biodizel ne može pohraniti na više od 6 mjeseci (prosječno trajanje pohrane iznosi tek oko 3 mjeseca), podaci u vezi sa zalihama imaju ograničenu vrijednost za ocjenu gospodarskog stanja industrije Unije.
8.3 Profitabilnost, ulaganja, povrat ulaganja, novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 9.
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Ulaganja u tisućama eura
188 491
156 927
149 113
141 578
Indeks: 2009. = 100
100
83
79
75
Povrat ulaganja
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Novčani tok u tisućama eura
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indeks: 2009. = 100
100
-20
9
10
Izvor:
Odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku
(114)
Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije prije oporezivanja u postocima prometa kod takve prodaje. Tijekom analiziranog razdoblja, profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku značajno se smanjila s 3,5 % na - 2,5 %.
(115)
Razina ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u proizvodnju biodizela smanjila se tijekom tog razdoblja, što je pokazalo da se, iako su proizvođači u uzorku i dalje mogli ulagati u proizvodnju biodizela, količina resursa raspoloživih za takva ulaganja smanjila zajedno s tržišnim udjelom proizvođača u Uniji.
(116)
Povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku, koji njihov rezultat prije oporezivanja izražava kao postotak prosječne početne i završne neto knjigovodstvene vrijednosti imovine upotrijebljene u proizvodnji biodizela, pratio je negativni trend profitabilnosti. Pogoršanje povrata ulaganja jasan je pokazatelj pogoršanja gospodarskog stanja industrije Unije tijekom razdoblja koje se ispituje.
(117)
Novčani tok, što je sposobnost industrije da sama financira vlastite aktivnosti, pokazao je značajan pad tijekom analiziranog razdoblja, što pokazuje da su trgovačka društva iz uzorka imale poteškoća s konkuriranjem dampinškom uvozu iz Argentine i Indonezije.
9. Zaključak o šteti
(118)
Analiza provjerenih podataka jasno pokazuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu kako je definirana člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe. U vrijeme povećane potrošnje gubila je na tržišnom udjelu i profitabilnosti, dok je uvoz dobivao na tržišnom udjelu i snižavao cijene proizvođača iz Unije.
(119)
I ostali pokazatelji pokazuju negativno ili stabilno kretanje, čak i nakon uvođenja mjera protiv Sjedinjenih Američkih Država i proširenja pristojbi na uvoz iz Kanade koji je izbjegavao mjere.
(120)
Proizvođači iz Unije mogli su prenijeti veći dio rasta troška proizvodnje iz 2010. u 2011. (+33 postotna boda), ali samo tako da snize profitabilnost na razinu najnižeg praga isplativosti. Međutim, nisu mogli prenijeti daljnji porast troškova iz 2011. u RIP zbog porasta cijene sirovina, koja predstavlja gotovo 80 % punog troška proizvodnje biodizela. Taj porast troškova nije bilo moguće u potpunosti prenijeti na kupce na tržištu Unije, što je prouzrokovalo gubitke u RIP-u.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(121)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz podrijetlom iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom.
(122)
Poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(123)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka, za mali dio (između 2 % i 6 %) uvoza iz Indonezije u EU utvrđeno je da nije dampinški. Za preostali obujam uvoza iz Indonezije, kao i sav uvoz iz Argentine, utvrđeno je da je dampinški. Uklanjanje male količine nedampinškog uvoza iz ukupnog uvoza prijavljenog iz Indonezije ne utječe na gore opisan trend uvoza.
(124)
Ispitni postupak pokazao je da se jeftini dampinški uvoz iz dotičnih zemalja značajno povećao u smislu obujma (više nego udvostručio) tijekom razmatranog razdoblja. To je za posljedicu imalo značajno povećanje njihovog tržišnog udjela od 10 postotnih bodova, s 9,1 % 2009. Na 18,8 % do kraja RIP-a.
(125)
U isto vrijeme, unatoč povećanju potrošnje, industrija Unije izgubila je 5,5 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja.
(126)
Prosječne cijene dampinškog izvoza povećale su se za 48 % između 2009. i RIP-a, ali ostale su značajno niže od cijena industrije Unije u istom razdoblju. Dampinški uvoz snizio je cijene industrije Unije s prosječnom maržom snižena cijena od 4 % za Indoneziju i 8 % za Argentinu tijekom RIP-a.
(127)
Pritisak koji je povećanje jeftinog dampinškog uvoza vršilo na tržište Unije nije dopustio industriji Unije da svoje prodajne cijene utvrdi u skladu s uvjetima tržišta i povećanjem troškova. Trgovačka društva u uzorku mogla su jedino prenijeti svojim kupcima povećanje cijene ograničeno na 38 %, dok su se njihovi puni troškovi povećali za 47 % tijekom istog tog razdoblja.
(128)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da je jeftini dampinški uvoz iz dotičnih zemalja, koji je snižavao cijene industrije Unije tijekom RIP-a i čiji se obujam značajno povećao, imao odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1 Uvoz iz ostalih zemalja
Tablica 10.
Ostale treće zemlje
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupan uvoz u tonama
699 541
256 327
161 973
175 370
Indeks: 2009. = 100
100
37
23
25
Tržišni udio
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indeks: 2009. = 100
100
35
23
24
Izvor:
Eurostat
(129)
Uvoz iz trećih zemalja, uglavnom iz SAD-a, Norveške i Južne Koreje, značajno se smanjio od 2009. do kraja RIP-a. Za to je smanjenje odgovorno uvođenje mjera na uvoz iz Sjedinjenih Američkih Država 2009. i ispitni postupak u vezi s izbjegavanjem mjera protiv uvoza poslanog iz Kanade koji je uslijedio 2010. S obzirom na pad tržišnog udjela uvoza iz ostalih trećih zemalja u vrijeme pogoršanja financijskog položaja industrije Unije, uvoz iz ostalih trećih zemalja mogao je samo neznatno doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Stoga se ne može zaključiti da taj uvoz prekida uzročno-posljedičnu vezu između štete i učinka dampinškog uvoza.
3.2 Nedampinški uvoz iz dotičnih zemalja
(130)
Utvrđen je nedampinški uvoz iz dotičnih zemalja, ali tek u drugoj polovini 2011. S obzirom na kratko vremensko razdoblje u kojem je izvršen taj uvoz i ograničenu količinu, taj je uvoz mogao samo neznatno doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije i ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete i učinka dampinškog uvoza.
3.3 Ostali proizvođači iz Unije
(131)
S obzirom na mali obujam proizvodnje proizvođača iz Unije isključenih iz definicije industrije Unije i mali obujam njihovog uvoza u odnosu na ukupni uvoz, ti se proizvođači nisu smatrali uzrokom štete za industriju Unije.
3.4 Uvoz koji je vršila industrija Unije
(132)
CARBIO, udruženje argentinskih proizvođača biodizela, tvrdilo je da je štetu koju je pretrpjela industrija Unije uzrokovao uvoz iz Argentine i Indonezije koji su vršili proizvođači iz Unije. Definirali su taj uvoz kao štetu koju si je industrija Unije nanijela sama i tvrdili da se oni ne bi trebali smatrati uzrokom štete na temelju ponašanja argentinskih proizvođača.
(133)
Iz podataka koje je dostavila industrija Unije jasno je da je ona uvozila određene količine biodizela iz Argentine i Indonezije tijekom razmatranog razdoblja, do 60 % sveg uvoza iz tih zemalja tijekom RIP-a. Međutim, tvrdila je da je razlog za taj uvoz bila samoobrana. Kratkoročna korist od dampinških cijena tog uvoza pomogla je proizvođačima iz Unije da održe svoje poslovanje u srednjoročnom razdoblju.
(134)
Industrija Unije značajno je smanjila uvoz biodizela po dampinškim cijenama 2011. i tijekom RIP-a, tj. u razdoblju kad je učinak različitog oporezivanja izvoza biodizela i njegovih sirovina bio najjači jer je upravo u tom razdoblju uvoz sirovina (sojinog ulja i palminog ulja) postao neekonomičan u usporedbi s uvozom gotovog proizvoda. Sustav različitog oporezivanja izvoza u objema zemljama stavlja viši porez na izvoz sirovina nego na izvoz gotovog proizvoda. Može li se taj sustav različitog oporezivanja izvoza smatrati subvencijom u smislu članka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe ispitat će se u sklopu trenutačnog antisubvencijskog ispitnog postupka.
(135)
Na primjer, tijekom nekih mjeseci RIP-a uvozna cijena sojinog ulja iz Argentine bila je veća od uvozne cijene SME-a, zbog čega je kupovina sojinog ulja bila ekonomski nepovoljna. Pod tim uvjetima, kupovina SME-a bila je jedina ekonomski opravdana mogućnost.
(136)
U svakom slučaju, da industrija Unije nije uvozila taj obujam biodizela, uvozila bi ga trgovačka društva iz Unije i time snižavala cijene industrije Unije i prodavala taj biodizel na tržištu Unije, s obzirom na to da već uvoze iz tih zemalja radi prodaje rafinerijama dizela koje konkuriraju industriji Unije. Taj uvoz ne prekida uzročno-posljedičnu vezu i ta se tvrdnja stoga privremeno odbacuje.
3.5 Kapacitet industrije Unije
(137)
Udruženje CARBIO nadalje tvrdi da je razlog za štetu koju je pretrpjela industrija Unije prekomjerni kapacitet nastao zbog prekomjernog proširenja. Tvrde da se industrija nastavila širiti u odnosu na iskorištenost kapaciteta od 50 % 2008. bez odgovarajućeg povećanja potražnje.
(138)
Činjenica je da je tijekom razmatranog razdoblja iskorištenost kapaciteta diljem Unije bila niska, s najnižom točkom na 40 % tijekom RIP-a. Stoga neka trgovačka društva nisu koristila uspostavljeni kapacitet.
(139)
Međutim, iskorištenost kapaciteta bila je niska već na početku razmatranog razdoblja i ostala je niska tijekom cijelog razdoblja, a bila je i stabilna kod trgovačkih društava u uzorku.
(140)
Trgovačka društva u uzorku ostvarivala su dobit na početku razmatranog razdoblja, na kraju ostvarivala gubitak, uz stabilnu iskorištenost kapaciteta. Razumno je zaključiti da je cijela industrija počela ostvarivati sve manju dobit dok je njezina iskorištenost kapaciteta ostala stabilna. Stoga se to ne može smatrati bitnim uzrokom štete jer se čini da ne postoji uzročno-posljedična veza. Taj se argument stoga privremeno odbacuje.
3.6 Nedostatak pristupa sirovinama i vertikalna integracija
(141)
Udruženje CARBIO također tvrdi da industrija Unije trpi štetu zbog nedostatka učinkovitosti, posebno zato što nije vertikalno integrirana i ne nalazi se u blizini izvora sirovina.
(142)
Ti se argumenti privremeno odbacuju. Neka od trgovačkih društava u uzorku smještena su u lukama s nesmetanim pristupom sirovinama koje se dopremaju brodovima, a ostala trgovačka društva u uzorku svoja su postrojenja za biodizel smjestila odmah uz svoja postrojenja za proizvodnju biljnog ulja. Mnogi proizvođači biodizela na jugu Europe smješteni su u lučkim mjestima upravo kako bi imala pristup sirovinama koje se uvoze iz Argentine i Indonezije, ili na istim mjestima kao njihovi kupci (tj. rafinerije fosilnih ulja). S obzirom na to da je različito oporezivanje izvoza sirovine učinilo skupljima od gotovog proizvoda, to je očito oštetilo industriju Unije tako što je učinilo ekonomski nemogućom proizvodnju PME-a i SME-a u Uniji.
3.7 Ostali regulatorni čimbenici
(143)
Udruženje CARBIO navelo je i neke regulatorne čimbenike za koje tvrde da su prouzročili štetu industriji Unije, među kojima su prijedlozi koji do danas još nisu stupili na snagu. Međutim, posebno su naglasili sustav „dvostrukog brojanja” koji je opisan niže u tekstu.
(144)
Uredbom o obnovljivoj energiji zahtijeva se od država članica da propišu da se određeni udio biodizela mora miješati s mineralnim dizelom prije prodaje korisnicima. Neke države članice okoristile su se na temelju odredbe u toj Uredbi kojom se dopušta da se taj udio prepolovi ako je biodizel koji se koristi proizveden od otpadnih ulja ili rabljenih životinjskih masti. Na primjer, ako dotična država članica zahtijeva da se 7 % biodizela miješa s 93 % mineralnog dizela, tad se tih 7 % smanjuje na 3,5 % ako je riječ o biodizelu od otpadnog ulja.
(145)
Udruženje CARBIO tvrdi da su pravila o dvostrukom brojanju prouzročila pad prodaje tzv. biodizela „prve generacije” u iznosu od jednog milijuna megatona tijekom RIP-a, i da je to prouzročilo štetu industriji Unije. Ta se tvrdnja odbija jer se u uzorku proizvođača iz Unije nalaze neka trgovačka društva koja proizvode dvostruko brojani biodizel i njihovo financijsko stanje ne razlikuje se značajno od financijskog trgovačkih društava u uzorku koja proizvode biodizel od djevičanskih biljnih ulja. Ta trgovačka društva pokazala su tijekom provjere njihovih podataka da je na cijenu njihovog biodizela utjecala niska cijena dampinškog uvoza iz Argentine i Indonezije, s obzirom na to da su u neizravnoj konkurenciji s PME-om i SME-om iz dotičnih zemalja.
(146)
Tvrdilo se i da industrija Unije trpi štetu jer ne ulaže više u drugu generaciju biogoriva, kao npr. upotrebom otpadnih ulja. Ta se tvrdnja privremeno odbacuje jer u Uniji nema dovoljno dostupnog otpadnog ulja da bi se time značajno povećala razina obrade u odnosu na postojeću.
3.8 Ograničenja u državama članicama
(147)
Udruženje CARBIO također je tvrdilo da uvoz iz dotičnih zemalja nije mogao prouzročiti štetu industriji Unije zbog sustava kvota i poreznih režima kojima se u različitim državama članicama ograničava pristup tim tržištima. Oni također tvrde da su neka tržišta u EU-u zatvorena za SME i PME zbog klimatskih uvjeta.
(148)
Bili su u pravu kad su tvrdili da točka začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (CFPP) PME-a (pri 13 °C) znači da se PME ne može koristiti u svim dijelovima Unije bez miješanja s drugim biodizelima koje bi snizilo CFPP. Međutim, CFPP SME-a pri 0 °C omogućuje njegovu širu upotrebu, pogotovo tijekom ljetnih mjeseci.
(149)
Argument da regulatorni sustav u nekim državama članicama uzrokuje štetu industriji Unije pomno je ispitan tijekom ispitnog postupka.
(150)
U nekim državama članicama na snazi su sustavi kvota koji daju posebnu kvotu proizvodnje trgovačkim društvima u toj državi članici ili u drugim državama članicama diljem Unije. Međutim, većina država je korištenjem sustava oporezivanja omogućivala prednost i te se prednosti smanjuju ili ukidaju.
(151)
Francuska na primjer ima „poticaj za oslobođenje od poreza” od 90 EUR po toni biodizela proizvedenog unutar kvote. Međutim, s obzirom na niske cijene dampinškog uvoza, češće je jeftinije uvoziti biodizel nego kupovati od industrije Unije, čak i uz porezni poticaj. To pokazuje očita prisutnost argentinskog uvoza na francuskom tržištu.
(152)
U nekim državama članicama nije prisutan uvoz iz Argentine i Indonezije, bilo zbog klimatskih uvjeta, bilo zbog sustava kvota. Ipak, u većem dijelu Unije uvoz iz Argentine i Indonezije prisutan je na tržištu, bilo zbog nedostatka sustava kvota ili zbog cijena koje su niže od bilo kojeg poreznog poticaja koji daje neka država članica.
(153)
S obzirom na to da se PME i SME miješani s RME-om proizvedenim u Uniji ili nekim drugim biodizelom mogu prodavati diljem Unije i da je uvoz prisutan u većim količinama po dampinškim cijenama čak i u državama članicama gdje su na snazi sustavi poreznih poticaja, taj se argument privremeno odbacuje jer postojeći sustavi kvota i porezni režimi ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete i učinka dampinškog uvoza.
4. Zaključak o uzročnosti
(154)
Gornja je analiza pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio jeftinog dampinškog uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja. Istodobno, utvrđeno je da je taj uvoz snižavao cijene industrije Unije tijekom RIP-a.
(155)
Podaci pokazuju da se usporedno s povećanjem obujma jeftinog uvoza iz dotičnih zemalja gospodarsko stanje industrije Unije značajno pogoršava.
(156)
Gore navedena analiza ispravno prepoznala je razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza. Na temelju te analize privremeni je zaključak da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
(157)
Ostali poznati čimbenici osim dampinškog uvoza ocijenjeni su u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe i nisu pronađeni nikakvi dokazi da ti čimbenici prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
F. INTERES UNIJE
(158)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje mjera nije bilo u interesu Unije. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika, dobavljača sirovina i korisnika.
1. Interes industrije Unije
(159)
Kako je gore navedeno, industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz podrijetlom iz dotičnih zemalja. Ne uvedu li se mjere, vrlo je vjerojatno da će se negativni trend financijskog stanja industrije Unije nastaviti. Stanje industrije Unije posebno je obilježio pad profitabilnosti s + 3 % 2009. na - 2,5 % do kraja RIP-a. Svaki dodatni pad učinkovitosti rezultirao bi smanjenjem proizvodnje i zatvaranjem proizvodnih pogona, što bi zaprijetilo zaposlenosti i ulaganju u Uniji.
(160)
Uvođenje mjera obnovilo bi pošteno tržišno natjecanje na tržištu. Padajući trend profitabilnosti industrije Unije posljedica je teškoća u konkuriranju jeftinom dampinškom uvozu iz dotičnih zemalja, kao i režima oporezivanja izvoza u objema zemljama koji snižava cijenu uvoza SME-a i PME-a na tržištu Unije i istodobno povećava cijenu sirovina. Uvođenje antidampinških mjera omogućilo bi industriji Unije da oporavi svoju profitabilnost na razinu koja se smatra nužnom za tu kapitalno intenzivnu industriju.
(161)
Mjere bi trebale pružiti industriji Unije mogućnost da započne s oporavkom od štetnog dampinga utvrđenog u ispitnom postupku.
2. Interes nepovezanih uvoznika/trgovaca u Uniji
(162)
Nepovezani uvoznici/trgovci u Uniji pozvani su da se jave Komisiji. Međutim, niti jedan uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku.
(163)
U nedostatku podataka od nepovezanih uvoznika i trgovaca, nije bilo dokaza da bi uvođenje mjera bilo protivno interesima tih strana.
3. Interes korisnika i potrošača
(164)
Svim poznatim trgovačkim društvima korisnicima uključenima u proizvodnju i distribuciju mineralnog dizela i obavezno miješanje mineralnog dizela s biodizelom poslani su upitnici nakon pokretanja postupka.
(165)
Tri korisnika biodizela odgovorila su na upitnik za korisnike, ali su navela da biodizel čini vrlo malen dio njihovog ukupnog poslovanja. Naveli su da, kad bi imali pravnu obvezu kupovati biodizel, ili kad bi pristojba povećala cijenu biodizela kako je gore navedeno, to bi automatski prenijeli svojim potrošačima.
(166)
S obzirom na ograničene količine dostupnih podataka, uvođenje mjera trebalo bi imati vrlo ograničen učinak na krajnjeg potrošača jer je postotak biodizela koji se miješa u mineralni dizel koji kupuju na crpkama malen. Nisu pronađeni nikakvi dokazi da bi uvođenje mjera bilo jasno protivno interesima korisnika ili potrošača.
4. Interes dobavljačâ sirovina
(167)
Jedno udruženje dobavljača sirovina, FEDIOL (savez koji predstavlja europsku industriju biljnog ulja i bjelančevina u Europi), odgovorilo je na upitnik poslan dobavljačima sirovina. Tvrdili su da je uvoz iz dotičnih zemalja smanjio potražnju za uljem od repice diljem Unije te da je potražnja pala za više od jednog milijuna tona između 2009. i 2011.
(168)
Oni smatraju da će uvođenje mjera imati pozitivan učinak na industriju dobavljača u EU-u jer će se povećati iskorištenost kapaciteta. Svako povećanje u potražnji za uljem od repice utjecalo bi na sektor krmne smjese, jer ona nastaje kao ostatak od proizvodnje ulja od repice, i na sektor poljoprivrede u EU-u kao proizvođača repice.
(169)
Primljeni dokazi stoga pokazuju da bi uvođenje mjera bilo u interesu proizvođača sirovina iz Unije.
5. Zaključak o interesu Unije
(170)
Uvođenje mjera na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije nesumnjivo bi bio u interesu industrije Unije. To bi industriji Unije omogućilo rast i početak oporavka od štete koju je prouzročio dampinški uvoz. Kad se ne bi uvele nikakve mjere, gospodarsko stanje industrije Unije nastavilo bi se pogoršavati i više gospodarskih subjekata prestalo bi poslovati. Iako nije moguće donijeti jasne zaključke u pogledu korisnika i uvoznika, uvođenje mjera trebalo bi biti u interesu dobavljača sirovina.
(171)
Ne postoje uvjerljivi razlozi koji bi pokazali da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije jasno protiv interesa Unije.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(172)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
1. Razina uklanjanja štete
(173)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije, pri čemu ti iznosi nisu premašeni.
(174)
Prilikom izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može objektivno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza.
(175)
Za te potrebe, profitna marža od 15 % na temelju prometa mogla bi se smatrati odgovarajućom razinom koju je industrija Unije mogla očekivati da će postići u odsutnosti štetnog dampinga, na temelju nalaza prethodnog ispitnog postupka u vezi s uvozom iz Sjedinjenih Američkih Država, kad se ta marža smatrala razumnim jamcem za dugoročno produktivno ulaganje u tu industriju.
(176)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena izračunana je tako da su se prodajne cijene proizvođača u Uniji u uzorku prilagodile stvarnom gubitku, odnosno stvarnoj dobiti ostvarenoj tijekom RIP-a i dodala se profitna marža navedena gore u tekstu.
(177)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku iz dotičnih zemalja, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su proizvođači iz Unije u uzorku prodavali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Razlika koja je mogla nastati kao rezultat ove usporedbe bila je izražena kao postotak ukupne CIF uvozne vrijednosti.
2. Postojeće mjere
(178)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti privremene antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije u skladu s pravilom niže pristojbe, tj. na razini izračunane marže dampinga ili štete, ovisno koja je niža.
(179)
Stope antidampinške pristojbe utvrđene su uspoređivanjem marža uklanjanja štete i dampinških marža. Prema tome, predložene su privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Privremena marža štete
Privremena stopa antidampinške pristojbe
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
7,9 %
31 %
7,9 %
Sva ostala trgovačka društva
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonezija
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Sva ostala trgovačka društva
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Međutim, s obzirom na to da će se antidampinška pristojba primjenjivati i na mješavine koje sadrže biodizel (proporcionalno masenom udjelu biodizela u njima), kao i na čisti biodizel, bit će točnije i primjerenije izraziti pristojbu kao fiksni iznos u eurima po neto toni i primijeniti to na uvezeni čisti biodizel ili na udio biodizela u miješanom proizvodu, kako bi pristojbu ispravno primjenjivala carinska tijela država članica.
(181)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga, one odražavaju stanje otkriveno tijekom tog ispitnog postupka kada su u pitanju ta društva. Te stope pristojbi (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se tako isključivo na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(182)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (8) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će biti izmijenjena u skladu s tim tako što će se dopuniti popis društava kojima su određene individualne pristojbe.
(183)
Komisija je uvjetovala evidentiranjem uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja Uredbom Komisije (EU) br. 79/2013 od 28. siječnja 2013. To je učinila radi moguće retroaktivne primjene antidampinških mjera prema članku 10. stavku 4. Osnovne uredbe. U ovoj fazi postupka ne može se donijeti nikakva odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera.
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(184)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane strane, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu u roku od jednog mjeseca nakon objave ove Uredbe. Nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni su i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, u čistom obliku ili u mješavini, koji su trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 1516 20 98 (oznake TARIC 1516209821, 1516209829 i 1516209830), ex 1518 00 91 (oznake TARIC 1518009121, 1518009129 i 1518009130), ex 1518 00 95 (oznaka TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (oznake TARIC 1518009921, 1518009929 i 1518009930), ex 2710 19 43 (oznake TARIC 2710194321, 2710194329 i 2710194330), ex 2710 19 46 (oznake TARIC 2710194621, 2710194629 i 2710194630), ex 2710 19 47 (oznake TARIC 2710194721, 2710194729 i 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (oznake TARIC 3824909701, 3824909703 i 3824909704), 3826 00 10 i ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009011, 3826009019 i 3826009030), podrijetlom iz Argentine i Indonezije.
2. Stope privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, su sljedeće:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa privremene pristojbe
euro po neto toni
Dodatna oznaka TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Ostala trgovačka društva koja surađuju:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Sva ostala trgovačka društva
104,92
B999
Indonezija
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Ostala trgovačka društva koja surađuju:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Sva ostala trgovačka društva
83,84
B999
3. Antidampinška pristojba na mješavine bit će primjenljiva razmjerno masenom udjelu ukupnog sadržaja monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla (sadržaj biodizela), u mješavini.
4. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili se treba platiti razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 (9) iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gore utvrđenog iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara razdjeljivanju cijene koja je stvarno plaćena ili se treba platiti.
5. Puštanje u slobodan promet u Europskoj uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
6. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
1. Carinskim se tijelima nalaže da ukinu evidenciju uvoza, uspostavljenu u skladu s člankom 1. Uredbe Komisije (EU) br. 79/2013.
2. Podaci prikupljeni u vezi s proizvodima koji su bili uvezeni za potrošnji najviše 90 dana prije datuma stupanja ove uredbe na snagu zadržavaju se do stupanja na snagu mogućih konačnih mjera, ili do završetka ovog postupka.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se na razdoblje od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 27. svibnja 2013.