РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 412/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
С Регламент (ЕС) № 1072/2012 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше започната на 16 февруари 2012 г. (3) след подаването на жалба от името на производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(3)
Както е посочено в съображение 22 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито (наричано по-долу „разгласяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Двама вносители и един производител износител отправиха такова искане и им беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“.
(5)
Комисията продължи да издирва и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Освен това, както е обяснено в съображение 55 по-долу, беше извършена проверка на място на един тайландски производител, чиято цел беше да се проучи пригодността на Тайланд като подходяща държава аналог.
(7)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните мерки“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки. Китайската търговска камара за внос и износ на продуктите на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“) и група вносители поискаха изслушвания в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“, което им беше осигурено.
(8)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше уместно.
1.3. Извадка
(9)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни оспориха извадката от производители износители от КНР, като изказаха твърдението, че извадката не е представителна, тъй като тя се основава само на най-големия обем на износа и по този начин не отчита други фактори, характеризиращи разнообразието и разпокъсаността на керамичната промишленост в КНР.
(10)
От разпоредбите на член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО)№1225/2009 (наричан по-долу "основният регламент") следва, че изборът на дружествата, които ще бъдат включени в извадката, може да бъде ограничен до най-големия представителен обем на износа, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. С оглед на разпокъсаността в сектора беше счетено, че евентуален подбор, основаващ се на обема на износа, би позволил изготвянето на представителна извадка, която може да бъде разследвана в рамките на наличното време. В тази връзка следва все пак да се отбележи, че включените в извадката дружества са разположени в три различни региона на КНР и имат значително производство на разглеждания продукт от различни видове керамични материали, напр. порцеланови и каменинови изделия, както и производство на широка гама от видове на продукта. Поради тази причина това твърдение не може да бъде прието.
(11)
Един производител износител заяви, че използването на различни методологии за подбор на извадката за промишлеността и вносителите на Съюза в сравнение с подбора на извадката на производителите износители представлява дискриминация и че е следвало да бъдат използвани същите критерии. Използването на различни методологии е дискриминационно спрямо производителите износители и е нарушение на принципа за равно третиране.
(12)
Подборът на извадка от производители износители служи само за проучване на наличието на дъмпинг на разглеждания продукт от КНР. В тази връзка от съществено значение е да се обхване максимален обем на вноса на разглеждания продукт по време на разследвания период. От друга страна, извадката от производители от Съюза беше подбрана за целите на определяне на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда на основата на множество различни показатели. По отношение на вносителите събраната информация се използва до голяма степен за оценката на интереса на Съюза. От това следва, че за вносителите и производителите от Съюза е важно да се събере информация от множество дружества, които развиват дейност например в различните продуктови сегменти. Тъй като основанието за подбор на дружествата, които да бъдат включени в извадките, е различно, от една страна, за производителите и вносителите от Съюза, и от друга страна, за производителите износители, те не са в сходна ситуация. Поради тази причина нито принципът на недискриминация, нито този за равно третиране изисква използването на еднаква методология за подбора на съответните извадки. От това следва, че твърдението е напълно неоправдано и поради това се отхвърля.
(13)
Освен това един производител износител продължи да настоява, както е посочено в съображение 8 от регламента за временните мерки, че е трябвало да бъде включен в извадката. Дружеството обаче не представи никакви нови аргументи, които да оправдават неговото включване в извадката. Поради това и като се вземат предвид констатациите в съображение 10 по-горе, заключенията в съображение 9 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(14)
Същият невключен в извадката производител износител заяви, че не му е било предоставено достатъчно време, за да представи коментари относно разгласяването на окончателните мерки и освен това, че разгласената информация е била недостатъчна, тъй като в нея не са били оповестени например данните за квоти, продажни цени, корекции и др. Поради това неговото право на защита не е било зачетено.
(15)
Съгласно член 20, параграф 5 от основния регламент на заинтересованите страни следва да бъде осигурен срок от поне 10 дни, за да внесат коментари относно разгласяването на окончателните мерки. Въпросният производител износител получи разгласените окончателни мерки по електронна поща на 25 февруари 2013 г. и му беше даден срок до 8 март 2013 г., т.е. 11 дни, за да представи коментари. Освен това документът с разгласените окончателни мерки беше изпратен и с препоръчана поща на следващия ден. От това следва, че на заинтересованата страна е било дадено достатъчно време да представи коментари и поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. В това отношение се отбелязва също така, че коментарите на посочената страна бяха представени в рамките на определения краен срок, както и че не беше представено искане за удължаване на крайния срок. Освен това, като отчете надлежно своето задължение за защита на поверителната информация, Комисията разгласи всички основни факти и съображения, на основата на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни мерки. По-специално зачитането на правото на защита не изисква конкретните данни за продажбите или квотите за конкретни включени в извадката дружества, използвани за определяне на индивидуални дъмпингови маржове, да бъдат съобщени на страна, за която не е изчислен индивидуален марж.
(16)
От гореизложеното следва, че твърдението, че не е било зачетено правото на защита, е неоснователно и поради това се отхвърля.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Въведение
(17)
Както е посочено в съображения 24, 56 и 57 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт временно се определи като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 и с произход от КНР.
2.2. Твърдения
(18)
След разгласяването на временните мерки никоя от страните не оспори факта, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайните употреби. С оглед на факта, че всички коментари на страните бяха анализирани, твърдението за изключване на керамичните ножове от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема окончателно.
(19)
След публикуването на временните мерки няколко страни изразиха мнение, че някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части следва да бъдат изключени от продуктовия обхват.
(20)
Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези мелнички и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един единствен продукт. При тези мелнички за смилащата пластина се използва керамичен материал, съставен основно от диалуминиев триоксид, който не се използва за „стандартни“ прибори и съдове за сервиране, като чаши и чинии, и за който изпичането се извършва при по-високи температури. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, който е предмет на разследването, е ограничена. Това се отнася също така за керамични мелещи механизми без корпус, които обичайно се декларират под горепосочените кодове.
(21)
Разследването показа, че керамичният елемент в тези мелнички обикновено представлява малка част от тях. Нещо повече, разследването показа, че мелничките с керамична мелеща пластина, включително техните керамични мелещи части, не притежават същите основни физически характеристики и основна употреба като керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Формата, якостта и конструкцията на керамичните мелещи части са различни от тези на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня.
(22)
Някои страни изказаха мнението, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те имат едни и същи физически характеристики, промишлен дизайн и крайна употреба като мелничките с мелещи механизми, изработени от метал, и че когато са включени в някои комплекти от мелнички, те обикновено се класират под тарифна позиция 8210. Те също така заявиха, че керамичните елементи в тези случаи обикновено представляват обикновено до 2 % от стойността на продукта. Въпреки това, като се имат предвид многобройните възможности за класификация на мелничките и комплектите от мелнички, в разследването не можеше да се вземат предвид тези аргументи, за да се определи дали керамичните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването.
(23)
Няколко страни подкрепиха своето твърдение, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват, с факта, че ще бъде необходимо да се използват керамични мелещи пластини вместо метални в определени видове мелнички, като например мелнички за сол, тъй като солта предизвиква корозия при металните мелещи части. Разследването обаче показа, че в мелничките за сол не се използват задължително керамични смилащи механизми.
(24)
Въз основа на мотивите в съображенията по-горе разследването стигна до заключението, че мелничките за подправки с керамични мелещи елементи са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите в основните физически характеристики и употребата на съответния керамичен материал, използван за работните части. Следователно искането тези мелнички, включително самостоятелните керамични мелещи механизми и техните части, да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване, се приема.
(25)
След публикуването на временните мерки някои страни заявиха, че керамичните точила за ножове следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради различията в производствените процеси, крайната употреба и факта, че тези изделия не са предназначени за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики. Разследването потвърди тези аргументи. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват по настоящото разследване се приема.
(26)
По същата логика беше разследвано също така дали керамичните белачки следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Действително, при разследването беше потвърдено, че керамичните белачки също са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във външния вид и физическите характеристики (форма и якостни качества) на съответния керамичен материал, използван за работните части, техните производствени процеси и крайна употреба. Поради това керамичните белачки следва също да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(27)
След публикуването на временните мерки една от страните заяви също така, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради своите различни физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба. Кордиеритната керамика е тип алуминиево-магнезиев силикат със специфични свойства, а именно отлична устойчивост на топлинен удар. Разследването потвърди, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба като тухлите за пещи или фурни. Следователно те са различни от другите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. След разгласяването на окончателните мерки жалбоподателите обърнаха внимание на сходството между плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, и другите продукти, обхванати от процедурата. Те обаче не можаха да докажат, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, имат едни и същи основни физически характеристики и крайни употреби. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема.
(28)
След публикуването на временните мерки от едно холандско сдружение заявиха, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват предвид факта, че те не се продават, за да бъдат използвани като съдове и прибори за сервиране или за кухня, че представляват важен икономически стимул за сектора на търговията на дребно, както и че се ценят от потребителите и че само производителите в КНР могат да предложат необходимите количества в кратки срокове. Искането за изключване на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, от продуктовия обхват на настоящото разследване обаче не може да бъде прието, тъй като физическите им характеристики, производствените процеси и крайната употреба са същите като тези при другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(29)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки един немски вносител и търговец на едро и един оказал съдействие китайски производител износител заявиха, че камениновите продукти със специално покритие от видовете, върху които се нанася сублимационно мастило и за които покритието от сублимационно мастило може да се отстрани чрез механично надраскване, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те са полуготови продукти, за които процесът на окончателно отпечатване се извършва в Съюза по специални канали, различното възприемане от потребителите, факта, че покритието със сублимационно мастило надвишава стойността на керамичните артикули без покритие и липсата на производители от Съюза за този вид продукт. Разследването разкри, че продуктът е видимо еднакъв с други съдове без покритие от сублимационно мастило и, следователно, е трудно да се направи разграничение помежду им, ако това изобщо е възможно. Разследването показа освен това, че тези продукти обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат тези продукти и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. С оглед на гореизложеното, искането за изключване на камениновите изделия със специално покритие от видовете, които се покриват със сублимационно мастило, се отхвърля.
(30)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, вносителят, който поиска изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от продуктовия обхват, изказа твърдението, че предварителният анализ на Комисията в това отношение е бил погрешен, тъй като в него се пренебрегва съществуването на пазарни сегменти, разликите в качеството между различните видове съдове, факта, че подглазурно фигурално рисуваните съдове са по същество луксозни и по-крехки, и ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от страна на потребителите. Той също така твърдеше, че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране могат да бъдат използвани дори и за декорация.
(31)
Що се отнася до твърденията относно различията по отношение на качеството между различните видове съдове и прибори за сервиране и луксозните и по-крехки по своя характер подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране, това не са изключителни характеристики на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране. Освен това по отношение на ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от потребителите не беше представен нов аргумент, който да доведе до промяна на заключението в съображение 45 от регламента за временните мерки, че средностатистическият потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. На последно място, Комисията анализира наличието на пазарни сегменти в съображения 157 и 158 от регламента за временните мерки. Поради това тези аргументи не биха могли да променят заключенията в съображение 45 от регламента за временните мерки.
(32)
Твърдението, изказано в съображение 50 от регламента за временните мерки, беше разгледано допълнително след налагането на временните мерки. Тези твърдения бяха повторно изказани след разгласяването на окончателните мерки. Вносителят с производство в КНР заяви, че продукти от областта на кухненските съдове и прибори за сервиране или за кухня, които са изцяло глазирани и/или емайлирани върху 100 % от повърхността им с изключение на основата или част от нея и при които 100 % от глазираната/емайлираната повърхност е оцветена с цвят, различен от бяло, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Твърдението беше надлежно анализирано и разследването показа, че физическите характеристики, производствените процеси и крайните употреби на тези продукти са същите като тези на други глазирани и/или емайлирани продукти от областта на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(33)
От CCCLA настояха, че финият костен порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват по разследването въз основа на факта, че той е крехък луксозен продукт със ниска механична якост и също така оспориха и факта, че той е устойчив на механични повреди. При все това следва да се отбележи, че от самата CCCLA преди време заявиха, че финият костен порцелан има висока механична якост и е устойчив на механични повреди. Тези противоречиви изявления несъмнено отслабиха твърденията на CCCLA. Във всеки случай изказаните аргументи не променят заключенията, обобщени в съображение 28 от регламента за временните мерки. Поради това искането за изключване на финия костен порцелан от продуктовия обхват окончателно се отхвърля.
(34)
Същата страна изтъкна отново, че трайният порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват на разследването. Тя заяви, че твърдението, че този порцелан няма неоспорими характеристики, не е вярно, че той е много здрав поради съдържанието на диалуминиев триоксид в глината от над 24 %, след което оспори производствения капацитет на Съюза за този продукт. Различните твърдения относно трайния порцелан обаче са противоречиви по отношение, например, на дела на суровини и съдържанието на диалуминиев триоксид на прах. Освен това не беше оспорено, че траен порцелан се произвежда и в Съюза и че производителите от КНР произвеждат траен порцелан, който е в пряка конкуренция с трайния порцелан, произведен в Съюза, както и с други продукти, които са предмет на разследването. Поради това искането за изключване на трайния порцелан окончателно се отхвърля.
(35)
Всички видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт. Следователно твърдението, изказано след разгласяването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, че разследването обхваща голям набор от сходни продукти и че в резултат на това би било необходимо да се проведат отделни анализи по отношение на представителността, дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза за всеки продуктов сегмент, бе счетено за неоснователно. Една от страните, която твърдеше, че продуктовият обхват е твърде широк, представи сравнение на продукти с различни нива на декорация, но нейните твърдения относно крайната употреба (за градината и децата в единия случай, за декорация в другия случай) са спорни, тъй като няма ясно разграничение между продуктите и това може да се разглежда по-скоро като потвърждение на аргумента в съображение 55 от регламента за временните мерки. Следва също така да се отбележи, че един вносител с производство в КНР заяви, че над 99 % от продуктите от областта на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня, продавани в Съюза, са предимно или изцяло бели. Някои от страните оспориха изложеното в съображение 58 от регламента за временните мерки въз основа на факта, че в рамките на разследването институциите не са провели изпитване дали дадена стока не е подходяща за свободна търговия в Съюза. Този факт обаче не поставя под съмнение заключението в съображение 63 от регламента за временните мерки.
2.3. Заключение
(36)
С оглед на изложеното по-горе, продуктовият обхват се определя окончателно като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, с произход от КНР, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90.
(37)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, всички други констатации в съображения 24-63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(38)
След разгласяването на временните мерки един производител износител, един производител от Съюза и един вносител твърдяха, че решението за ТДПИ е било изготвено със закъснение, т.е. след тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва да бъде прекратено без налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки. Това твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на временните мерки и беше отхвърлено от Комисията в съображения 72 и 73 от регламента за временните мерки. След разгласяването на окончателните мерки още пет производители износители представиха подобно искане. В подкрепа на твърдението те се основаваха на решенията на Съда на Европейския съюз по делата Brosmann и Aokang Shoes (4).
(39)
Първо, следва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang Shoes не са подходящи за оценката на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до ситуации, при които оценките за ТДПИ не са били провеждани изобщо.
(40)
Освен това делата Вrosmann и Aokang Shoes не са от значение за оценката на законосъобразността на това разследване предвид факта, че основният регламент междувременно беше изменен (5). Член 2, параграф 7 от изменения основен регламент, в който се предвижда Комисията да взема решения за ТДПИ само по отношение на дружествата, включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, и че тя взема такова решение в срок от седем месеца и във всеки случай не по-късно от осем месеца след започването на разследването, се прилага за всички нови и текущи разследвания, считано от 15 декември 2012 г., следователно включително и за настоящото.
(41)
Във всеки случай тълкуването на съдебната практика, според което няма нарушение per se на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен, трябва да бъде потвърдено. Следователно заключението в съображение 73 от регламента за временните мерки се запазва.
(42)
Поради големия брой получени заявления за ТДПИ и необходимостта към онзи момент да се проведат многобройни проверки на място с цел разглеждането на тези заявления, определянето на ТДПИ не беше извършено в срок от седем месеца. Определянето обаче беше извършено в срок от осем месеца от датата на започването, както се изисква от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012. Твърдението, че дадено право в това отношение е отпаднало с обратно действие, не е оправдано, както беше обяснено по-горе.
(43)
С оглед на изложеното по-горе твърдението, че антидъмпинговото разследване следва да бъде прекратено без налагането на антидъмпингови мерки, тъй като ТДПИ не е било определено в срок от три месеца, се отхвърля.
(44)
Освен това, един невключен в извадката производител износител, който не успя да докаже, че разполага с един ясен набор счетоводни документи, подложени на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което неговото заявление за ТДПИ беше отхвърлено, поддържаше твърдението, че предполагаемите счетоводни грешки, ако съществуват такива, на базата на които неговата молба е била отхвърлена, не са били съществени и че, следователно, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ е непропорционално и в разрез с принципа на пропорционалност. След разгласяването на окончателните мерки този производител износител поддържаше твърдението си, но не представи никакви нови аргументи.
(45)
Доводите относно сериозността на грешките в счетоводните записи са по същество еднакви с тези, представени по време на разследването по отношение на ТДПИ, и бяха отхвърлени от Комисията преди вземането на решение за ТДПИ. Независимо от това, по отношение на аргумента, че отказът за предоставяне на ТДПИ представлява нарушение на принципа на пропорционалност, следва да се припомни, че критериите за ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, са кумулативни и че не може законосъобразно да се предостави статут на ТДПИ, освен ако всички те са изпълнени. Освен това, тъй като тежестта на доказване е върху дружеството, поискало ТДПИ, а дружеството не успя да докаже, че разполага с един ясен набор от счетоводни документи, единствената възможност, с която разполагаше Комисията, беше да откаже предоставяне на ТДПИ. Поради това решението за отказ на ТДПИ не може да се смята за нарушение на принципа на пропорционалност. Във всеки случай, съгласно член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012 (6), когато Комисията е ограничила своето разследване чрез използване на извадка, произнасянето по исканията за ТДПИ се ограничава само до включените в извадката страни.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(46)
Следва да се припомни, че макар и 16 производители износители да поискаха ИТ, само исканията, получени от включените в извадката дружества, бяха разгледани съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент и бяха приети впоследствие. От останалите единадесет производители износители, седем поискаха индивидуално разследване.
(47)
В съответствие с член 9, параграф 5 и член 9, параграф 6 от основния регламент индивидуални мита се прилагат за вноса от всеки износител или производител, който ще бъде предмет на индивидуално разследване, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Съответно за четирите дружества, които поискаха ИТ, но не и индивидуално разследване, не можеше да бъде определено индивидуално мито.
(48)
Един производител износител заяви, че е представил цялата необходима информация в рамките на определените срокове и следователно неговото искане за ИТ е трябвало да бъде разгледано и да бъде определен индивидуален марж в съответствие с решението на Съда на Европейския съюз по делото Вrosmann (7).
(49)
Това твърдение не може да бъде прието. Тъй като въпросното дружество не беше включено в извадката, неговото искане за ИТ може да бъде оценено само в контекста на индивидуално разследване, ако такова се извърши в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(50)
Поради липсата на допълнителни коментари относно ИТ се потвърждава изложеното в съображения 79-81 от регламента за временните мерки.
3.3. Индивидуално разследване (ИР)
(51)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем производители износители, включващи десет правни субекта. Както е обяснено в съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки, не бяха приети решения по отношение на тези искания на етапа на временните мерки.
(52)
На 21 декември 2012 г. производителите износители бяха информирани, че техните искания за индивидуално разследване не могат да бъдат приети, тъй като това би затруднило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(53)
Един производител износител заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент индивидуалното разследване е законоустановено право и че отказът на Комисията за индивидуално разследване не е оправдан, тъй като нито броят на дружествата, нито необходимото разследване, с оглед на ресурсите на Комисията, биха били прекалено обременяващи или биха попречили на своевременното приключване на разследването. След разгласяването на окончателните мерки това твърдение беше повторено, но не бяха представени други аргументи.
(54)
Решението дали да се приеме искане за индивидуално разследване се взема въз основа на всеки отделен случай, като се отчитат броят на внесените искания и наличното време за оценка на тези искания. В този случай следва да се припомни, че Комисията беше правно задължена да извърши разследвания за ТДПИ на 16 правни субекта в КНР, включително дружества, които не са включени в извадката. Поради това, с оглед на времевите ограничения, наложени от законоустановените процедурни срокове, индивидуални разследвания не можеше да бъдат извършени преди временните констатации. С оглед на ограниченото време след това и като се има предвид броят на внесените искания и ограничените ресурси, които са на разположение на службите, отговарящи за антидъмпинговите разследвания в Комисията, се стигна до заключението, че извършването на индивидуални разследвания в този случай би представлявало прекомерна тежест.
3.4. Нормална стойност
3.4.1. Избор на държава аналог
(55)
След налагането на временните мерки разследването продължи с избор на подходяща държава аналог. В тази връзка беше извършена проверка на място в обектите на тайландския производител износител, който представи отговори на въпросника, посочен в съображение 87 от регламента за временните мерки. След като беше разгледана и проверена информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Тайланд, все пак се стигна до заключението, че тайландският производител не може да предостави достатъчно данни по отношение на видовете продукти, продавани на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Бразилия следва да се запази като най-подходяща държава аналог.
(56)
Независимо от това информацията, получена от Тайланд, беше използвана в подкрепа на някои от констатациите, направени за Бразилия, особено за нивото на ценовата разлика между марковите и немарковите продукти (вж. съображение 91 по-долу).
(57)
След разгласяването на окончателните мерки едно промишлено сдружение се отзова и оспори избора на Бразилия като подходяща държава аналог. То по същество изтъкна, че единствената причина Бразилия да бъде избрана изглежда се основава на факта, че нито една друга държава не е подходяща. Това твърдение не може да бъде прието. От съображения 84-88 от регламента за временните мерки ясно следва, че Бразилия беше счетена за подходяща държава аналог въз основа на фактическата местна пазарна ситуация. Фактът, че след налагането на временните мерки Комисията продължи да проучва и други възможни държави аналози не води до заключението, че Бразилия не е подходящ избор.
(58)
С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари по същество относно избора на Бразилия като държава аналог, изложеното в съображения от 84-88 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4.2. Определяне на нормалната стойност
(59)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че определянето на нормалната стойност е било погрешно, доколкото според твърденията тя не е била установена за продажбите на сходни продукти в Бразилия и, следователно, е довела до изкривени и необективни резултати, особено по отношение на камениновите продукти и други видове на продукта, които не са били произвеждани и продавани в държавата аналог. Някои производители износители твърдяха също, че методологията за определяне на конструираната нормална стойност, посочена в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била надлежно разгласена.
(60)
Коментарите, получени след разгласяването на временните мерки, показват, че методологията, използвана за определяне на нормалната стойност, не е съвсем ясна за някои заинтересовани страни. С цел да се вземат под внимание тези коментари се обяснява допълнително, че методологията за определяне на нормалната стойност е описаната по-долу.
(61)
Като се има предвид, че всички искания за ТДПИ буха отхвърлени, нормалната стойност за всички включени в извадката производители износители от КНР беше определена въз основа на информацията, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(62)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката. В тази връзка се припомня, че съгласно член 1, параграф 4 от основния регламент „сходен продукт“ означава продукт, който е идентичен, т.е. еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт, или при липсата на такъв продукт - друг продукт, който макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт.
(63)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които единичната цена е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи на оказалия съдействие бразилски производител.
(64)
Тази проверка показа, че за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишават разходите и че среднопретеглената продажна цена на всички видове е равна на себестойността на единица продукция или е по-висока от нея.
(65)
Съответно нормалната стойност, по вид на продукта, беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби, независимо от това дали тези продажби са били рентабилни. От това следва, че обратно на това, което е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била определена конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
3.4.3. Експортна цена
(66)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 95 от регламента за временните мерки.
3.4.4. Сравнение
(67)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че като цяло методологията, използвана за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, е погрешна, тъй като не сравнява сходни продукти, и че обстоятелствата, въз основа на които бяха направени корекции, не са били обяснени в достатъчна степен. По-специално, един производител износител заяви, че при камениновите продукти, които не са били произвеждани и продавани от производителя, използван за аналог, Комисията е следвало да сравни експортната цена с цената на вътрешния пазар за фаянсови изделия, надлежно коригирана, вместо да конструира нормална стойност. Освен това няколко производители износители твърдяха, че за няколко други видове на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители, сравнението между експортната цена и средната цена за килограм за немарков вид на продукта, продаван в Бразилия, основаващо се единствено на използвания тип керамичен материал, неизбежно е довело до сравнение между продукти, които не са сходни и по този начин до погрешни резултати. Освен това един производител износител заяви, че корекцията за „марка“ съгласно член 2, параграф 10, буква к), е занижена, докато друг производител износител заяви, че нивото на тази корекция не е основано на надеждни и подкрепени с доказателства данни и следователно не е оправдано. Същият производител износител също така заяви, че експортните му цени следва да се коригират с оглед на разликите в количествата, продавани на различните нива на търговия. Накрая, няколко заинтересовани страни заявиха, че методологията, използвана за корекции за разлики във физически характеристики, не е добре обоснована и не е ясно въз основа на какви данни са извършени тези корекции.
(68)
С оглед на получените коментари методологията, използвана за сравняване на цените и за корекции за целите на сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, беше изменена. Преди всичко за продукти, които на предварителния етап бяха сравнени на базата на средната цена за килограм за немарков продукт въз основа единствено на използвания керамичен материал, сравнението беше направено с най-близкия подобен продукт (вж. съображение 77 по-долу), което позволи по-точното и обективно сравнение на цените.
(69)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог на сходния продукт. Някои експортни сделки обаче засягаха нетипични видове на продукти, като например пръстени за салфетки, поставки за ножове и за чайници, за които не беше възможно да се осигури извършването на обективно сравнение. Поради това и като се има предвид, че тези сделки са незначителни, тъй като общата им стойност възлизаше на по-малко от 0,5 % от обема на износа, те бяха изключени.
(70)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха направени необходимите корекции, за да се отчетат разликите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разликите във физическите характеристики, нивото на търговия и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „марката“.
(71)
На първо място беше проучено дали се налага корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики.
(72)
В случаите, когато нормалната стойност беше определена въз основа на най-близкия подобен продукт (вж. съображение 68 по-горе), беше направена корекция за разлики във физическите характеристики, за да се гарантира обективност на сравнимостта на цените при сходните продукти.
(73)
По отношение на камениновите продукти експортната цена беше сравнена с цената на продажбите на вътрешния пазар на най-близкия подобен продукт, произвеждан и продаван в държавата аналог, т.е. продажната цена на продуктите, произведени от фаянс, вместо от каменина, но еднакви във всички други аспекти, коригирани нагоре с 5 %, за да отразяват ценовата разлика между каменинови и фаянсови изделия.
(74)
Един производител износител твърди, че производствените разходи и цената на дребно на фаянсовите продукти са по-високи, отколкото при каменинови продукти. Съответно експортната цена за неговите каменинови продукти е следвало да бъде коригирана надолу, а не нагоре. В подкрепа на това твърдение производителят износител разчита до голяма степен на собствените си оценки на производствените разходи, съответно за фаянсови и каменинови изделия, както и на извлечение от ценоразпис, указващ цените на дребно на фаянсови и каменинови изделия.
(75)
Тази информация, която беше представена на много късен етап от процедурата и едва след разгласяването на окончателните мерки, силно се различава от информацията, която беше предоставена на Комисията по време на разследването от други заинтересовани страни, а именно от жалбоподателя, промишлеността на Съюза и производителя в държавата аналог. Всички тези страни са посочили, че камениновите продукти са с по-високо качество, т.е. по-дълготрайни, от фаянсовите продукти и са по-скъпи за производство, тъй като по същество каменината е изпечена при висока температура глина, а фаянсът е изпечена при ниска температура глина. Съответно, камениновите изделия като цяло могат да се продават на по-висока цена. Тази информация се потвърждава и от публично достъпната пазарна информация.
(76)
Освен това следва да се отбележи, че въпросният производител износител не произвежда изделия от фаянс и поради това само е представил приблизителна оценка на производствените разходи за тях. Също така представеният ценоразпис не доказва убедително, че фаянсовите продукти са като цяло по-скъпи от камениновите продукти. Поради това представените доказателства не са достатъчни, за да докажат, че корекцията, направена с цел обективно сравнение на цените между нормалната стойност и експортната цена на каменинови продукти, е погрешна и следователно твърдението се отхвърля.
(77)
По отношение на други видове на продукта, при които сравнението на етапа на временните мерки се основаваше само на средната цена за килограм и керамичния материал, Комисията допълнително анализира разглежданите видове на продукта и сравни експортната цена с най-близкия подобен вид на продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог. В случаите, когато имаше разлики само по отношение на незначителна физическа характеристика, напр. тип глазиране или декорация, но всички други основни характеристики на вида на продукта бяха еднакви, продажната цена на най-близкия подобен вид на продукта беше коригирана с действителната разлика в цената, установена за разликите във физическите характеристики. За други видове на продукта, при които се различаваха повече физически характеристики, експортната цена беше сравнена със средната продажна цена на най-близкия подобен продукт. За тези видове на продукта най-близкият подобен продукт също имаше няколко или всички от следните основни физически характеристики: керамичен материал, вид на изделието, основна форма, декорация и глазиране.
(78)
Двама от включените в извадката производители износители заявиха, че подобно на корекциите, които се правят в случаите, в които само една незначителна физическа характеристика е различна, корекция следва да бъде направена и когато повече от една физическа характеристика на най-близкия подобен продукт е различна.
(79)
Следва да се припомни, че за случаите, в които се различаваше само една незначителна физическа характеристика, продажната цена на най-близкия подобен продукт беше коригирана, така че да отчита действителната разлика в цената, установена за въпросната разлика, докато, от друга страна, когато се различаваха повече физически характеристики, сравнението беше направено въз основа на средната продажна цена на продукта с еднакви физически характеристики. Следователно в последния случай не е необходима корекция във връзка с цената за всяка физическа разлика между сходните продукти, тъй като те имат едни и същи основни физически характеристики. Поради тази причина това искане не може да бъде прието.
(80)
Един от производителите износители, посочени по-горе, поиска и допълнителни корекции за разлики във физическите характеристики по отношение на теглото и на белотата на разглеждания продукт. Той заяви, че използва суровина с ниско качество и че, следователно, разходите за неговите продукти и тяхната цена са по-ниски, отколкото тези за сходния продукт, произвеждан в държавата аналог. Поради това неговата експортна цена следва да бъде коригирана в разумен размер. В това отношение на първо място следва да се припомни, че на дружеството не е предоставен статут на работещо в условията на пазарна икономика и че поради това производствените му разходите не бяха проверени. Освен това твърдението, че неговите продукти са около 5 % по-тежки от стандартните продукти, не беше придружено от никакви проверими или подкрепящи документи и следователно беше сметнато за неоснователно. По отношение на белотата, при условие че въпросният производител износител призна в коментарите си, че неговите продукти са с нормална белота, той не успя да обясни какво оправдава корекция в това отношение. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(81)
Друг производител износител заяви, че Комисията не е успяла да сравни някои от неговите експортни продажби с нормалната стойност на съответния най-близък подобен продукт. Този износ засягаше продажби на декорирани продукти чрез несвързан търговец, който, според твърденията, е осигурявал декорацията (декал) безплатно. Вследствие на това експортната цена не е включвала разходите за декорация и е трябвало да бъде сравнена с нормалната стойност, определена за продукти без декорация или, като алтернативен вариант, средната нормална стойност на стоки със и без декорация.
(82)
Следва да се припомни, че производствените разходи не са фактор от значение за сравнимостта на цените, която се основава единствено на сравнението между нормалната стойност и експортната цена за сходни продукти. Също така от предоставената информация е ясно, че разглежданите изнесени продукти наистина са били декорирани, въпреки че според твърденията производителят износител не е поел пълните разходи, свързани с добавената стойност, която може да е резултат от декорацията. Това обаче не е фактор, който би могъл да оправдае ценова корекция за разлики във физическите характеристики със сходния продукт в държавата аналог. Във всеки случай, предвид късния етап на процедурата, на който това твърдение беше изказано, данните, представени в подкрепа на въпросното твърдение, не могат да бъдат проверени. Поради това твърдението се отхвърля.
(83)
С оглед на голямото разнообразие от възможни комбинации в сервизи от керамични съдове, произвеждани и продавани съответно в КНР и в Бразилия, за целите на постигане на обективна сравнимост на цените беше счетено за необходимо различните сервизи да бъдат групирани въз основа на броя и вида на артикулите, комбинирани в даден сервиз. Средната цена на вътрешните продажби в държавата аналог за различните комбинации от сервизи, групирани по този начин, беше сравнена с експортната цена за комбинации от сервизи, попадащи в тези групи.
(84)
Един производител износител заяви, че поради голямото разнообразие от възможни комбинации от продукти, съставляващи сервиз, методологията на групиране не дава възможност за обективно сравнение на цените, тъй като тя не отчита характеристиките на всеки елемент, съставляващ сервиза. Поради това този производител износител твърдеше, че сервизите следва да бъдат изключени от изчислението на дъмпинговия марж.
(85)
Следва да се припомни, че изчисляването на дъмпинга за сервизи се основава на сравнение между средната цена за килограм, а не за всеки отделен артикул. Следователно не е необходимо да се установи точната комбинация от различни изделия във всеки сервиз за целите на обективно сравнение на цените по отношение на сервизите. Използваната методология на групиране взема предвид основните характеристики на различните комбинации от сервизи, доколкото сервизите са определени например като сервизи за кафе и/или за чай, сервизи за хранене или други сервизи, както и броят на комбинираните изделия. При тези обстоятелства се счита, че е направено обективно сравнение по отношение на сервизите по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. От това следва, че твърдението не може да бъде прието.
(86)
Освен това, както се посочва в съображение 99 от регламента за временните мерки, разследването установи, че китайските производители износители като цяло класифицират продукта си според качеството в до пет различни класа от А до Д, между които съществуват значителни ценови разлики. По-голямата част от износа за Съюза се състои обаче от клас А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или основана на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и позволява ценови различия. От друга страна, производителят от държавата аналог продава само стоки с качество, равно на клас А, на вътрешния бразилски пазар и поради това беше счетено, че сравнимостта на цените е нарушена. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайския клас А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар. Равнището на тази корекция се определя индивидуално за всяко едно от включените в извадката дружества, когато е уместно и на базата на действителната и проверена ценова разлика между различните класове.
(87)
След разгласяването на окончателните мерки един включен в извадката производител износител се представи и изказа твърдението, че част от неговите експортни продажби, които са реализирани чрез несвързан търговец, се е състояла от комбинация от стоки от клас А и клас Б и поради това следва да се извърши корекция на ценовото равнище към клас А. Той заяви, че ценовата разлика възлиза на 25 %, и представи копия на фактурите и ценовите котировки като подкрепящо доказателство.
(88)
Тази информация обаче не беше предоставена по време на разследването, включително при проверката на място или след разгласяването на временните констатации на Комисията. Напротив, по време на цялото разследване този производител посочваше, че изнася продукти само с качество от клас А. Не беше представен пълен ценоразпис, макар че това беше поискано във въпросника, за да може да се извърши количествено определяне на предполагаемите ценови разлики между различните класове, а само ограничен брой ценови котировки. При тези обстоятелства и като се има предвид твърде късният етап от процедурата, на който беше предоставена информацията, нейната надеждност е под въпрос и не може в никакъв случай да бъде проверена. Следователно искането се отхвърля.
(89)
Второ, както е описано в съображение 98 от регламента за временните мерки, беше проучено дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. Беше установено, че експортната цена е на различно ниво на търговия от нормалната стойност, тъй като китайският износ се е извършвал основно на едро, а продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски канали въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават обективната сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Съответно, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, последната беше определена за всеки вид на продукта и коригирана за всяко ниво на търговията чрез използване на ценовите разлики, установени между различните нива на търговия в държавата аналог. Следва да се припомни, че когато е целесъобразно, в регламента за временните мерки е извършена допълнителна корекция за нивото на търговия въз основа на констатираната разлика по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия (съображение 98 от регламента за временните мерки). Тази допълнителна корекция беше счетена за оправдана, тъй като разследването, на етапа на временните мерки, показа, че макар преимуществено китайските експортни продажби да са извършени в значителни количества, по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар са реализирани в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговия. Допълнителното разследване и по-подробен анализ на вътрешните продажби в държавата аналог обаче, противно на временните констатации, показаха, че съотношението между малки и големи количества, продавани от избрания за аналог производител, е сходно с това при китайските производители износители. Съответно тази корекция вече не се счита за уместна или обоснована.
(90)
Трето, както е описано в съображение 100 от регламента за временните мерки, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не изнасят маркови продукти, а по-скоро продукти с търговска марка на разпространителя или немаркови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, носещи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които поради това се изискват по-високи пазарни цени, а немарковите продукти и/или продуктите с търговска марка на разпространителя, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че добавената стойност на марковите продукти по принцип не може да бъде точно определена количествено сама по себе си, тъй като тя е различна при отделните марки и зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаваемост на марката и други фактори, които не могат да бъдат измерени количествено, в този конкретен случай бразилският производител потвърди, че продуктите с неговата марка могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други продукти, които не са маркови. Освен това в специален доклад относно бразилския пазар за съдове и прибори за сервиране или за кухня беше потвърдено, че бразилските клиенти са изключително силно ориентирани към марковите продукти и че бразилският производител от държавата аналог е добре наложил се и е много известен производител. С оглед на тези факти беше извършено коригиране надолу с 40 % на продажната цена на вътрешния пазар на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(91)
По отношение на горепосочените корекции следва да се припомни, че двама производители износители поставиха под въпрос както основанието, на което е извършена корекцията, така и нивото на корекцията (вж. съображение 67 по-горе). Въпреки това е неоспоримо, че за един марков продукт се изисква по-висока продажна цена, отколкото за еднакъв немарков продукт, и че сравнимостта на цените е засегната от това. Освен това, в допълнение към информацията, предоставена от производителя в държавата аналог, актуални и проверени данни за цените на оказал съдействие производител в Тайланд, както и информацията, получена от един производител от Съюза след разгласяването на временните мерки, потвърдиха, че степента на корекция е подходяща. По-специално за ситуацията на пазара в Тайланд беше установено, че е сравнима с тази на бразилския пазар, тъй като има само няколко известни и отдавна наложили се марки. Следователно тези твърдения не могат да бъдат приети.
(92)
След разгласяването на окончателните мерки нито един производител износител не продължи да поддържа възражението си срещу тази корекция, докато от сдружението на жалбоподателите твърдяха, че корекцията за търговска марка е прекалено висока, по-специално по отношение на продуктите, които не са от порцелан. В подкрепа на това твърдение жалбоподателят посочи ценоразписите и информацията, предоставена от някои производители от Съюза.
(93)
Въпреки че представената информация потвърждава констатациите на Комисията, че добавената стойност на една марка на всеки един пазар е различна за отделните дружества/търговски марки, предоставената информация не е такава, че да постави под въпрос нивото на корекция, което беше определено за марковите продукти, продавани от избрания за аналог производител на вътрешния бразилски пазар, тъй като представената информацията засягаше само пазара на Съюза. С оглед на големия брой производители от Съюза, разнообразието на пазара на Съюза с неговите регионални различия, що се отнася и до ориентацията към маркови стоки, и високия пазарен дял на вноса от Китай, положението на пазара на Съюза е доста различно от това на бразилския пазар. Поради това и с оглед на изложеното в съображения 90 и 91 по-горе, това твърдение не може да бъде прието.
(94)
Както е описано в съображение 101 от регламента за временните мерки, бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше доказано, че те се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(95)
Поради липсата на коментари методологията, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 102-105 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
След разгласяването на временните мерки Комисията беше информирана, че някои от търговските дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, погрешно са били посочени в приложение I към регламента за временните мерки и следователно са подложени на антидъмпинговото мито, определено за оказалите съдействие производители износители. Комисията информира тези дружества за намерението си да заличи имената им от приложение I и им предостави възможността да представят коментари. След като бяха разгледани получените коментари, имената на няколко търговски дружества бяха заличени от приложение I. Когато беше целесъобразно, те бяха заменени със съответния оказал съдействие производител износител.
(97)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, изложени в съображения 67-94 по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Мито (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Невключени в извадката оказали съдействие производители износители
17,9
Всички други дружества
36,1
4. ВРЕДА
4.1. Разглеждан период
(98)
След разгласяването на окончателните мерки няколко от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, че разглежданият период следва да започва през 2009 г. вместо през 2008 г., тъй като икономическата криза е започнала през 2008 г. и тенденцията между 2009 г. и 2011 г. би била ясна. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че 2009 г. не представлява по-целесъобразна година от началото на разглеждания период с оглед на факта, че въздействието на икономическата криза беше напълно осезаемо през тази година, което доведе до значителен спад на потреблението в сравнение с 2008 г. Поради това искането се отхвърля окончателно.
4.2. Производство и промишленост на Съюза
(99)
В съвместно заявление няколко вносители оспориха метода за изчисляване на данните за производството на Съюза, посочен в съображение 108 от регламента за временните мерки. Няколко заинтересовани страни повториха тези коментари след разгласяването на окончателните мерки. По-специално те считаха, че процедурното изискване не е било изпълнено от жалбоподателите, тъй като наличната статистика на PRODCOM е предполагала много по-високо равнище на производството на ЕС на сходния продукт от посочените в същото съображение 240 200 тона, в резултат на което жалбоподателите биха представлявали по-малко от 25 % от производството на Съюза на сходния продукт. Тези страни бяха изчислили размер на производството на Съюза от 313 187 тона по време на РП и бяха стигнали до този резултат чрез използването на пълните данни на PRODCOM за порцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня и извършване на корекция с 20 % надолу за непорцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, по аналогия с методиката, прилагана от жалбоподателя и по време на разследването за установяване на обема на вноса.
(100)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на задължителния анализ на жалба срещу дъмпингов внос и в съответствие с член 5, параграф 4 от основния регламент службите на Комисията извършиха щателна проверка преди започване на разследването. Комисията анализира данните в жалбата и се свърза с всички известни производители от Съюза и ги прикани да предоставят данни за производството и своята позиция по отношение на жалбата, както и да подпомогнат Комисията при определяне на други възможни производители, ако има такива. Сдружения на производители също предоставиха информация за производството.
(101)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че източниците на данни и методологията за определяне на размера на производството на Съюза, използвани за всяка година от разглеждания период, също бяха описани в съображение 107 от регламента за временните мерки, т.е. в съответствие на това, което беше направено на етапа на жалбата, те се основават на данни, предоставени от европейските и националните сдружения, подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с други статистически източници (по-специално PRODCOM).
(102)
Както беше обяснено от жалбоподателите по време на разследването, данните, предоставени от европейското сдружение, що се отнася до порцелановите изделия, са се основавали на данните на PRODCOM за порцеланови съдове и прибори за сервиране или за кухня, тъй като кодът на PRODCOM за този продукт съвпада с порцелановите изделия, обхванати от настоящото разследване. Що се отнася до непорцелановите продукти, данните на PRODCOM не могат да се използват, тъй като обхващат много по-голям брой изделия в сравнение с непорцелановите продукти, обхванати от настоящото разследване. Поради това за тези продукти националните сдружения бяха събрали съответните данни въз основа на своите задълбочени познания за съответните пазари и тези данни са били подложени на кръстосана проверка от европейското сдружение, преди окончателните данни да бъдат предоставени на Комисията. Тези данни бяха актуализирани по време на разследването. Освен това списък на всички известни производители се съдържаше в неповерителното досие и вниманието на Комисията беше насочено към съществуването на още само трима производители в Румъния. Различията между статистиката на PRODCOM и количеството от 240 200 тона произтича от факта, че продуктовият обхват на настоящото разследване не съответстваше на кодовете за статистически данни на PRODCOM що се отнася до непорцелановите продукти, т.е. този обхват е много по-тесен. По отношение на статистиката за вноса на Евростат, тази разлика би могла действително да бъде отчетена, като се извърши корекция с 20 % надолу, но това не беше подходящо в случая с данните за производството на ЕС, докладвани в базата данни PRODCOM. В частност данните от PRODCOM от две държави членки изглеждаха силно завишени при прилагане на същата методология.
(103)
Следователно методологията, използвана от заинтересованите страни и посочена в съображение 99 по-горе, е погрешна. Освен това не беше представено доказателство за това, че производството, докладвано от която и да било държава членка, включително двете държави членки, посочени по-горе, и включено в неповерителното досие, е занижено. Следва също така да се отбележи, че за някои държави членки данните, представени от европейското сдружение и използвани в настоящото разследване, бяха значително по-високи, отколкото ако бяха използвани коригирани данни от PRODCOM. С оглед на горепосоченото не съществува основание за съмнения относно данните за производството, докладвани в рамките на настоящото разследване, и резултата от проверката на представителността.
(104)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 107 и 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(105)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите за потреблението на Съюза, посочени в съображение 110 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистическите данни на PRODCOM за производството и продажбите на Съюза, както е обяснено в точка 4.2 по-горе, и поради това се отхвърля.
(106)
Въпреки това, при повторното сверяване със статистическите данни на Евростат за вноса беше установено, че те са били актуализирани след налагането на временните мерки, което е довело до някои незначителни промени. Следователно, за по-голяма изчерпателност, въз основа на тези актуализирани статистически данни на Евростат за вноса и коментари по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза, потреблението на Съюза се е променило, както следва:
Таблица 1
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление на Съюза
826 897
687 587
750 828
727 411
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(107)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 и 111-112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(108)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите, посочени в съображение 113 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистически данни на PRODCOM и поради това се отхвърля.
(109)
Въз основа на актуализираните статистически данни за вноса на Евростат (вж. съображение 106 по-горе) обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се променили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 325
516 624
486 170
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 498
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(110)
Актуализираните обеми, стойности и тенденции са почти еднакви с анализираните в регламента за временните мерки. Пазарният дял на вноса от Китай е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,8 % през РП. Цената на вноса се е увеличила с почти 18 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон на 1 498 EUR/тон.
(111)
Една от страните изказа твърдение за пълна липса на връзка между цените и обемите на вноса от Китай. В тази връзка и в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент трябва да се обърне внимание на това дали е налице значително увеличение на дъмпинговия внос в абсолютен размер или по отношение на производството или потреблението в Съюза. По отношение на въздействието на дъмпинговия внос върху цените се преценява дали в резултат на дъмпинговия внос е налице цена, значително по-ниска в сравнение с цената за сходен продукт на промишлеността на Съюза или дали в резултат на този внос е налице значителен натиск върху цените по друг начин или е налице значително препятстване на увеличението на цените, което би настъпило иначе. Нито един от тези фактори няма достатъчно значение при вземането на решение.
(112)
В контекста на казаното по-горе следва да се отбележи следното. На първо място, когато потреблението на Съюза се е възстановило (2009-2010 г.), е имало значително увеличение на цените на вноса от Китай, което позволява да се предположи, че е налице връзка между двете. Още по-важно е, че развитието на цените на вноса от Китай през разглеждания период следва да бъде оценено в контекста на много голямата разлика в цените, която вече е съществувала през 2008 г. и която се онагледява от средните цени на вноса от Китай (таблица 2) и средните за Съюза продажни цени (таблица 9), описани в регламента за временните мерки. Тези големи ценови разлики се потвърждават от високите нива на подбиване на цените през РП. Поради това нарастването на цената не е попречило на вноса от Китай да увеличи пазарния си дял през разглеждания период. Всъщност този внос е продължил да упражнява изключително силен натиск върху цените на промишлеността на Съюза, които са намалели с 12 % през разглеждания период. Следователно този коментар не може да бъде приет.
(113)
Що се отнася до развитието на цената на вноса (повишаване) и обема на вноса (намаляване) от 2008 до 2011 г. и след това през 2012 г., представено от една включена в извадката група от производители износители от Китай, наблюдаваната тенденция за увеличаване на средните цени на вноса не може да постави под въпрос констатацията за причиняващ вреда дъмпинг по време на РП. Що се отнася до развитието на обемите на вноса от Китай и както вече беше подчертано в съображение 114 от регламента за временните мерки и отново в съображение 109 по-горе, показателят за пазарния дял сочи увеличение на пазарния дял на вноса от КНР с 2 процентни пункта. Освен това и както беше подробно обяснено в съображения 116 и 117 от регламента за временните мерки и в съображение 111 по-горе, налице е било съществено подбиване на цените от страна на вноса от Китай.
4.4.2. Подбиване на цените
(114)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от регламента за временните мерки. Доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза беше гарантирана анонимност, позволяват това, беше предоставена допълнителна информация.
(115)
По аналогия на решението, взето след налагането на временните мерки, да се изключат от списъците за изнасяните продукти някои „нетипични“ продукти за целите на изчисляване на дъмпинга (вж. съображение 69 по-горе), тези продукти също бяха изключени от списъците за изнасяните продукти, използвани за изчисляване на вредата. Тази промяна повлия само незначително върху маржовете на подбиване на цените, които поради това останаха в същите граници като посочените в съображение 117 от регламента за временните мерки.
(116)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 113-117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5. Състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи съображения
(117)
Няколко страни заявиха, че фактът, че по няколко фактора за вредата е настъпило подобрение между 2009 и 2010 г. и РП, показва, че промишлеността на Съюза се развива в положителна насока. Следва да се отбележи обаче, че този анализ е непълен и че той не взима предвид развитието на тези фактори през целия разглеждан период. Обясненията, дадени в съображение 23 от регламента за временните мерки, също трябва да бъдат взети предвид в това отношение.
(118)
По искане на една заинтересована страна се потвърждава, че макроикономическите показатели бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а микроикономическите бяха анализирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, което включваше дружества, които не са сред жалбоподателите.
(119)
От CCCLA заявиха, че микро- и макроикономически показатели, които са представени във регламента за временните мерки, не са били представителни, тъй като общото производство в Съюза би било много по-високо, отколкото показват данните, използвани в настоящото разследване. С оглед на анализа и заключенията съгласно точка 4.2 по-горе обаче този аргумент се отхвърля.
(120)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118-121 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
Както е посочено в раздел 4.1 по-горе, няколко вносители оспориха данните за производството, представени в съображение 122 от регламента за временните мерки. Тези данни обаче бяха подложени на кръстосана проверка и се потвърждават.
(122)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 122-124 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
(123)
Актуализацията в таблица 2 не оказва въздействие върху таблици 4 и 5 от регламента за временните мерки.
(124)
Поради липсата на коментари относно обема на продажбите и пазарния дял, съображения 125 и 126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(125)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за заетостта и производителността, посочени в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че те не съответстват на ситуацията, която описват някои статистически данни на Евростат (8).
(126)
Данните за двата показателя обаче бяха подложени на кръстосана проверка и счетени за точни. Данните, представени от страните, бяха твърде общи и не бяха свързани с производството на сходния продукт. Поради липсата на други коментари относно заетостта и производителността изложеното в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(127)
Поради липсата на коментари по отношение на размера на дъмпинговия марж изложеното в съображение 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Складови наличности
(128)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за складовите наличности, представени в съображение 130 от регламента за временните мерки, и тяхното значение в сравнение с публично достъпни данни по отношение на някои производители от Съюза. Те също така изразиха несъгласие с твърдението, че промишлеността на Съюза работи основно по поръчка.
(129)
По отношение на въпроса за работата по поръчка разследването потвърди, че това е така за включените в извадката производители от Съюза, както и че е обичайна практика в сектора. Освен това данните за складовите наличности, представени във регламента за временните мерки, се отнасяха до проверени данни за складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза, които се смятат за най-надеждните данни.
(130)
След разгласяването на окончателните мерки горепосочените коментари бяха повторно представени, но не бяха представени нови аргументи. Поради липсата на допълнителни коментари относно складовите наличности изложеното в съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.2. Продажни цени
(131)
Поради липсата на коментари по отношение на данните за продажните цени, посочени в регламента за временните мерки, изложеното в съображение 131 от временния регламент се потвърждава.
4.5.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и заплати
(132)
След разгласяването беше установена техническа грешка при изчисляването на нетната печалба на промишлеността на Съюза и възвръщаемостта на инвестициите (ВИ). Тази грешка беше поправена и коригираните данни са, както следва:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от нетния оборот)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Индекс (2008 г. = 100)
100
74
-13
84
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Посочената по-горе корекция не повлия съществено върху временните констатации по отношение на тези два показателя. Въпреки това, среднопретегленото ниво на печалбата на включените в извадката производители по време на разглеждания период е било малко по-ниско от временно установеното, като се е понижило от 3,8 % на 3,2 % (вместо от 4,2 % на 3,5 %). Възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията, наблюдавана при печалбата, но, както беше посочено и от няколко заинтересовани страни след разгласяването на окончателните мерки, през разглеждания период се е развивала преди всичко положително, а не отрицателно.
(134)
Една от заинтересованите страни оспори нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, както е посочено в съображение 134 от регламента за временните мерки. Тази страна твърдеше, че само вреда, причинена от дъмпинг, може да се вземе под внимание и че не е бил установен дъмпинг за друг период освен за 2011 г. Позоваването на състоянието на промишлеността на Съюза в това съображение обаче беше направено само с цел да се анализира въпросът дали печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, може да се вземе предвид като представителна за печалбата на промишлеността при нормални условия. Беше установено, че това не е възможно.
(135)
Няколко страни оспориха служещото за сравнение равнище на печалба, посочено в съображение 135 от регламента за временните мерки, и/или предложиха други (по-ниски) показатели за сравнение.
(136)
Група китайски производители износители заявиха, че нивото на печалба през РП показва добър процент на рентабилност. Това твърдение обаче не беше подкрепено с факти. Друга от страните също заяви, че нивата на печалба, представени в регламента за временните мерки, могат да се считат за нормални нива и тази страна се позова на публично достъпни данни за печалбата на германски производител между 1999 и 2007 г. Още една заинтересована страна заяви, че равнището на печалбата през РП, изложено в регламента за временните мерки, би могло да се счита за „нормално“ въз основа на заключенията на проучване, осъществено от Комисията (9), което включваше данни за печалбата на германски производител между 2004 и 2007 г. Подобни твърдения бяха получени след разгласяването на окончателните мерки.
(137)
В това отношение следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба, тъй като промишлеността на Съюза в този момент вече е била в нестабилно състояние, както е обяснено в съображение 134 от временния регламент. Освен това беше установено, че публично достъпните данни за печалбата на германски производител за периода 1999-2007 г., посочени по-горе, засягат не само производствените дейности, свързани с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, но също и други важни сегменти. Що се отнася до проучването на Комисията, посочено в съображение 136 по-горе, с оглед на обхвата, целта и момента на провеждане на това проучване то не беше сметнато за подходяща основа за определяне на рентабилността. Например, по отношение на разглеждания продукт, то се отнася само до рентабилността на едно дружество. На последно място, и трите изявления, посочени в съображение 136, които са в противоречие с изявлението, посочено в съображение 141 по-долу, не са достатъчно подкрепени с факти. Поради това се потвърждава, че процентът на печалбата (3,2 %), наблюдаван по време на РП, не може да бъде смятан за приемлив за този продукт.
(138)
Една от заинтересованите страни заяви, че равнищата на печалба за вътрешния дизайн, обзавеждането и/или храните в секторите за търговия на дребно в Швеция следва да се използват като база за сравнение. Като се има предвид обаче, inter alia, разликата в нивата на инвестиции за секторите на производството и на търговията на дребно, това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(139)
След разгласяването на окончателните мерки една от страните заяви, че да се смята за разумна печалбата от 6 %, установена в рамките на разследването относно обувките, за нормално равнище на печалба в настоящия случай не би било целесъобразно, тъй като то е било установено през 2006 г., когато икономическите обстоятелства са били много по-благоприятни в сравнение с 2013 г. Този довод не може да бъде приет. На първо място, страната се позовава на икономическите обстоятелства като цяло, а не на конкретната ситуация на пазара за съдове и прибори за сервиране. Вярно е, че потреблението е спаднало значително през 2009 г., но след това се е възстановило в значителна степен. Още по-важно е, че развитието на потреблението следва не се разглежда изолирано. Предвид големия обем на дъмпинговия внос (пазарен дял от 66,8 %), равнището на дъмпинга (дъмпингови маржове от 13,1 % до 36,1 %) и нивото на подбиване на цените (от 26,5 % до 47,6 %), състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза би било много по-различно, ако вносът бе извършен на недъмпингови цени. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(140)
Някои други страни предложиха база за сравнение, използвана в друго антидъмпингово разследване, т.е. разследването относно керамичните плочки (10). След разгласяването на окончателните мерки бяха получени подобни коментари. Следва обаче да се отбележи, че керамичните плочки, за разлика от обувките от естествена кожа и съдовете и приборите за сервиране, не могат да се разглеждат като потребителски продукт по същия начин. Например честотата, с която домакинствата купуват или заменят керамичните съдове и прибори за сервиране и начинът, по който те се предлагат на пазара и, в крайна сметка, се продават на потребителите са по-близки до тези при обувките от естествена кожа, отколкото при керамичните плочки. Поради това искането за използване на целевата печалба, приложена и в разследването относно керамичните плочки, се отхвърля.
(141)
Жалбоподателите твърдяха, че използваното за сравнение ниво на печалбата следва да бъде по-скоро над 10 %, тъй като производството на продукти от областта на съдовете и приборите за сервиране е капиталоемка дейност, която освен това изисква висока степен на нови инвестиции и иновации. Макар да беше потвърдено, че действително разглежданото производство е капиталоемко и налага непрекъснати инвестиции, информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не може да промени временно използвания за сравнение показател. Разследването не стигна до заключението, че този използван за сравнение показател би бил най-подходящият за всички производители от Съюза.
(142)
Група от вносители оспори данните за рентабилността в регламента за временните мерки и изчисли рентабилността въз основа на данните за производствените разходи, данните за продажните цени и обеми в Съюза и данните за експортните продажни цени във временния регламент, като стигна до заключението, че промишлеността на Съюза всъщност е реализирала печалба от 6 % през РП. Това изчисление обаче е грешно, тъй като то комбинира данни от различни източници (включените в извадката производители от Съюза, промишлеността на Съюза като цяло и Евростат).
(143)
Поради липсата на допълнителни коментари в това отношение с настоящия регламент се потвърждава изложеното в съображения 132-137 от регламента за временните мерки.
4.5.3.4. Производствени разходи
(144)
В съвместно изявление няколко вносители заявиха, че данните за производствените разходи в съображение 138 от регламента за временните мерки не съответстват на развитието на разходите за труд и енергия, което показват данните на Евростат. Страните подчертаха, че разходите за труд са нараснали в държавите членки. Също така развитието на разходите за енергия в Съюза не подкрепя заключението за намаляване на производствените разходи.
(145)
В това отношение се отбелязва, че разходите за труд и енергия, представени от страните, са твърде общи. Освен това фактът, че промишлеността на Съюза е успяла да намали производствените разходите през период, когато общата тенденция е в обратна посока, показва изключителните усилия, положени от промишлеността на Съюза за намаляване на разходите и запазване на конкурентоспособността.
(146)
Данните за производствените разходи, изложени в регламента за временните мерки, представляват проверените производствени разходи за включените в извадката производители от Съюза. Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 138 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(147)
Няколко страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че има подобрение по няколко показателя за вреда през последната част от разглеждания период. Този въпрос обаче не може да постави под съмнение факта, че повечето от показателите за вреда са се влошили през разглеждания период. Това влошаване на показателите за вреда се наблюдава за повечето макроикономически показатели, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти, заетост, както и за показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например рентабилност и инвестиции.
(148)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 139 и 143 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(149)
Поради липсата на коментари относно съображение 144 от регламента за временните мерки изложеното в посоченото съображение се потвърждава.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(150)
Няколко страни оспориха заключението, изложено в съображение 148 от регламента за временните мерки. При все това, макар че някои от процентите, които бяха посочени в съображения 145 и 147 от регламента за временните мерки, бяха леко променени, както беше обяснено по-горе, това не променя фактите и заключенията, съдържащи се в съображения 145 - 148 от временния регламент.
(151)
В действителност, като се има предвид развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай, е ясно, че няма противоречие между съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално по отношение на твърдението, че понижаването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовия натиск, предизвикан на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от КНР, и промените в пазарния дял на промишлеността на Съюза, както се твърди от една от страните.
(152)
Освен това фактът, че цените на вноса от КНР са се увеличили през разглеждания период, както беше посочено от няколко страни, не променя констатацията за подбиване на цените и причиняващ вреда дъмпинг през РП.
(153)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 145-148 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от трети държави, различни от засегнатата държава
(154)
Както е посочено в съображение 106 по-горе, след налагането на временните мерки бяха актуализирани данните от Евростат относно вноса. При извършването на кръстосана проверка на тези нови данни с предишни данни, съдържащи се в регламента за временните мерки, беше открита техническа грешка в изчисляването на стойностите за вноса от Тайланд и Турция. Тази грешка беше коригирана и, съответно, окончателните данни относно вноса на сходния продукт от трети държави въз основа на данните от Евростат са, както следва:
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 972
81 464
81 595
89 146
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 590
2 519
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (в тонове)
26 978
25 303
25 485
29 336
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
94
109
Пазарен дял (%)
3,3
3,7
3,4
4
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 776
2 649
2 802
2 855
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
101
103
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
25 916
20 660
20 600
25 213
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
79
97
Пазарен дял (%)
3,1
3
2,7
3,5
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 246
1 183
1 403
1 356
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
113
109
(155)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(156)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през РП).
(157)
Преди публикуването на регламента за временните мерки от CCCLA отбелязаха, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай. След това няколко страни оспориха заключението на регламента за временните мерки, що се отнася до вноса от Турция.
(158)
Като се има предвид, че действително беше налице явна грешка в отчитането на вноса от Турция в регламента за временните мерки, както и актуализираните данни, посочени по-горе, нищо не дава основания да се предположи, че вносът от Турция, предвид неговите цени и пазарен дял, може да наруши причинно-следствената връзка между износа от Китай на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Следва също да се отбележи, че невключването на вноса с произход от Турция в жалбата не може да се определи като дискриминационно, тъй като към момента на започване на разследването не са били налице достатъчно доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, що се отнася до вноса от Турция.
(159)
През целия разследван период пазарният дял на вноса от Тайланд не е надхвърлял 3,5 %.
(160)
Поради горепосочените причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено върху състоянието на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Пазарни сегменти
(161)
Поради липсата на нови коментари относно пазарните сегменти изложеното в съображения 156-158 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.3. Потребление и търсене
(162)
Една от страните предположи, че вредата може да се обясни с дългосрочно намаляване на търсенето на продукти, произведени в Съюза. Разследването обаче не потвърди наличието на такава тенденция, както вече беше обяснено в съображение 112 от регламента за временните мерки.
(163)
Поради липсата на други коментари по отношение на потреблението и търсенето изложеното в съображения 159-166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(164)
Една от страните посочи, че през разглеждания период средните експортни цени на Съюза са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това би могло да се отрази на способността на промишлеността на Съюза да прави нови инвестиции или да наема нови служители. Подобен аргумент беше изложен отново след разгласяването на окончателните мерки. Както вече беше посочено в съображение 169 от регламента за временните мерки обаче, повечето от показателите за вреда не могат да бъдат повлияни от резултатите на експортните продажби. Освен това може да се изтъкне аргументът, че тези продажби са били начин за частично компенсиране на вредата, претърпяна на пазара на Съюза. Освен това поради факта, че средните цени са изчислени, като се раздели общата стойност на продажбите на сходния продукт на общият обем на тези продажби, различно продуктово съдържание на продажбите, реализирани на пазара на Съюза в сравнение с експортните продажби, също може да доведе до съществени различия в средните продажни стойности като цяло. Накрая, тези експортни продажби са представлявали по-малко от 37 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза, т.е. основен пазар за промишлеността на Съюза все още без всякакво съмнение е бил вътрешният пазар на Съюза. Поради това аргументът, че тези експортни продажби са нанесли вреда на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между вноса от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(165)
Поради липсата на нови коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 167-170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.5. Премахване на квотите за внос
(166)
След въвеждането на временните мерки друга от страните изказа предложението, че премахването на квотите за внос е имало въздействие върху производителите от Съюза през разглеждания период. Въпреки това не бяха представени нови факти, които биха могли да променят заключението в съображение 173 от регламента за временните мерки.
(167)
Поради липсата на нови подкрепени с факти коментари по отношение на премахването на квотите за внос, изложеното в съображения 171-173 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(168)
След налагането на временните мерки някои страни изказаха твърдението, че разследването за картел, започнато от германските власти, посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и глобата за картел, посочена в същото съображение, не са били надлежно взети под внимание. По отношения на тези твърдения може да се каже следното в допълнение към това, което вече беше посочено в съображения 174 и 175 от регламента за временните мерки.
(169)
Германското разследване за картел във връзка с твърдения за определяне на цените за периода от юли 2005 г. до февруари 2008 г. все още не е приключило. Тъй като на производителите от Съюза беше гарантирана поверителност и с оглед на факта, че окончателните резултати от текущото германско разследване не са съобщени публично до момента, не е възможно да се коментират подробности относно извършения анализ. Въпреки това може да бъде потвърдено, че нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не е предмет на посоченото текущо разследване. Разследването стигна също така до заключението, че микроикономическите показатели не са били повлияни от разследваните практики, а макроикономическите показатели са били повлияни само в много ограничена степен, ако изобщо са били повлияни.
(170)
Що се отнася до констатациите относно картелирането по отношение на обзавеждането за баня, следва да се припомни, че активно картелиране с цел определяне на цените беше установено за периода между 1992 г. и 2004 г. и че само един от глобените производители развива дейност и в сектора за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Данните, предоставени от този производител по отношение на представителността и вредата, не се влияят от практиките на картелиране, тъй като са използвани само данните, които се отнасят за съдовете и приборите за сервиране или за кухня на този производител, а не неговите обобщени данни. Следователно глобата, свързана с този картел, не е засегнала данните, предоставени от този производител. Припомня се още, че периодът на определяне на цените е бил много преди разглеждания период. Тъй като самоличността на производителите от Съюза е поверителна, тя не може да бъде разгласена, независимо дали дружеството е включено в извадката. Въпреки това, ако даден включен в извадката производител от Съюза беше отразил в счетоводните си документи елементи (например санкцията за картелиране), влияещи на неговата ситуация по отношение на вредата за целите на настоящото разследване, разследващият орган щеше да ги изолира, за да могат съответните фактори за вредата да не бъдат изкривени.
(171)
Следователно твърденията за въздействието на горепосочените разследвания за картел върху анализа на вредата и причинно-следствената връзка се отхвърлят.
(172)
Една от заинтересованите страни посочи, че има незаконни договорености относно цените и разпределянето на пазара между производителите от Съюза, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението се отхвърля.
(173)
Поради липсата на нови коментари относно антиконкурентните практики на пазара на Съюза изложеното в съображения 174-176 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.7. Методи на производство
(174)
Поради липсата на нови коментари относно методите за производство изложеното в съображения 177 и 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(175)
Един от вносителите повтори подобни твърдения след разгласяването на окончателните мерки, като заяви, че има разлики в производствените методи, използвани от производителите на Съюза, в сравнение с по-занаятчийските методи на китайските заводи. Не бяха представени обаче никакви съществени доводи, които биха могли да променят заключението, направено в съображение 178 от регламента за временните мерки, и поради това твърдението се отхвърля окончателно.
5.3.8. Пазари на употребявани стоки
(176)
Поради липсата на нови коментари относно пазарите на употребявани стоки изложеното в съображения 179 и 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.9. Икономическата криза
(177)
Една от страните заяви, че в съображение 183 от регламента за временните мерки е представен погрешен анализ на ситуацията през периода на икономическо възстановяване между 2010 и 2011 г. и че въздействието на икономическата криза е занижено. Тези коментари бяха повторени след разгласяването на окончателните мерки. Тези твърдения обаче бяха неоснователни. Трябва също така да се подчертае, че в цитираното съображение се заявява, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. По отношение на въздействието на икономическата криза в съображение 184 от регламента за временните мерки ясно се посочва фактът, че икономическата криза може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, въпреки че не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, при която е нанесена вреда на тази промишленост през РП.
(178)
Поради липсата на нови коментари относно икономическата криза изложеното в съображения 181-184 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.10. Други фактори
(179)
В съвместно изявление няколко вносители твърдяха, че спадът в заетостта е нормално развитие за производството на потребителски стоки. Това твърдение обаче не беше обосновано. Освен това, дори ако тази тенденция би била нормална в този сектор, това не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и значителната загуба на работни места в сектора. Поради това твърдението се отхвърля.
(180)
Една от страните заяви, че продължаващите структурни дефицити на промишлеността на Съюза във връзка със съществуващия свръхкапацитет, показан в таблица 3 от регламента за временните мерки, биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от производителите от Съюза. По отношение на този аргумент, въпреки че промишлеността на Съюза вече е била в нестабилно състояние в началото на разглеждания период и е преминала през процес на преструктуриране, разследването потвърди, че тя е била конкурентоспособна и е отговаряла добре на търсенето от страна на всички пазари. Що се отнася до таблица 3 от регламента за временните мерки, намаляването на производството трябва да се разглежда заедно с натиска, произтичащ от големия обем на вноса на ниски цени от КНР, тъй като износът на промишлеността на Съюза е останал стабилен. Поради това искането не можа да се приеме.
(181)
Една от страните изложи становището, че Комисията е пропуснала да разгледа кумулативното въздействие на всеки от другите фактори за вредата. Това твърдение също бе изказано от някои страни след разгласяването на окончателните мерки. Като се имат предвид обаче резултатите от разследването във връзка с различните други посочени фактори, не е възможно техният кумулативен ефект да е могъл да наруши причинно-следствената връзка. Всъщност въздействието на повечето от другите фактори, които бяха посочени, е малко, ако изобщо има такова.
(182)
Една от страните беше на мнение, че разследващият орган не е успял да направи разграничение между едновременна проява и причинно-следствена връзка. Представената информацията в подкрепа на това твърдение обаче далеч не беше убедителна в това отношение и поради това твърдението се отхвърля.
(183)
Поради липсата на нови коментари относно другите фактори, изложеното в съображения 185-190 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(184)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 191 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(185)
Поради липсата на коментари изложеното в съображение 192 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(186)
Неоказал съдействие полски производител приветства мерките, докато неоказал съдействие производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса на разглеждания продукт се противопостави на мерките. Втората страна смята, че митата биха имали отрицателно въздействие върху онези производители, които допълват продуктовата си гама с вноса от КНР и са се приспособили към глобализацията чрез стопански модел, при който работата с висока добавена стойност се извършва в Съюза. Освен това клиентите биха били склонни в по-малка степен да си купят техните продукти, защото те вече няма да предлагат пълната гама от продукти.
(187)
Що се отнася до твърдението на втората страна, положението на това дружество беше разгледано. Беше установено, че китайският внос на съдове и прибори за сервиране представлява много малка част от общия обем на вноса. Дружеството заяви обаче, без да разясни това по-подробно, че този внос е важен за него. Дружеството не предостави никакви данни за собственото си производство. Според финансовите отчети през 2011 г. печалбата на дружеството преди облагане с данъци от общия оборот е била над 10 %, от които по-голямата част са постигнати на пазарите извън ЕС (не бяха предоставени данни за разглеждания продукт). На тази основа не може да се очаква, че налагането на мерки застрашава жизнеспособността на това дружество. Що се отнася до твърдението, че много други дружества също биха срещали затруднения в резултат от мерките, не бяха представени конкретни доказателства. Освен това според отговорите, получени по време на етапа преди започване на процедурата, и изявленията, получени след това, нищо не показва, че съществува значителен брой дружества в такава ситуация.
(188)
Въздействието на митата върху производствените дейности на промишлеността на Съюза би било положително. Всъщност след неотдавнашното налагане на временни антидъмпингови мита са докладвани няколко положителни промени в това отношение.
(189)
Горепосоченото положително развитие потвърждава твърдението на жалбоподателите, че производството на Съюза може да бъде увеличено в значителна степен в много кратък срок, като се използват заводите, техниката и работната сила, които вече са на разположение, а още по-големи увеличения ще бъдат осъществими в дългосрочен план. Следователно предприемането на мерки срещу нелоялни ценови практики на пазара е от полза за тях, тъй като новото ценово равнище ще насърчи производството на повече продукти в Съюза, било то под формата на големи или малки поръчки, специално проектирани или масови немаркови продукти. То би довело до създаването на нови работни места, при които се използват различни видове умения, и съответно би намаляла безработицата.
(190)
Що се отнася до невъзможността да се предлага пълна гама продукти, това твърдение не може да бъде прието, тъй като потребителите се нуждаят от непрекъснато променяща се гама продукти и от съществуването на няколко източници на предлагане.
(191)
Поради липсата на други коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 193-198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(192)
Двамата най-големи вносители, включени в извадката, оспориха своето равнище на съдействие по отношение на изчерпателността на данните за тяхната рентабилност и маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти, а един от тях оспори констатацията, че е отказал достъп до своята счетоводна документация и заяви, че нищо не би се променило, ако беше предоставил достъп. Страните заявиха, че техният размер и стопански модел не им позволява да предоставят толкова подробни данни, колкото се изискват. На окончателния етап се потвърждава, че един от тях отказа отново достъп до счетоводните документи на неговия вносител и че и двете дружества, въпреки че положиха усилия да направят това, не успяха да осигурят изчерпателни и използваеми данни за своята рентабилност и информация за маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти по такъв начин, че тя да може да бъде използвана от институциите при анализа на положението на несвързаните вносители. Ограничената информация, предоставена от двете дружества за техните цени на закупуване и препродажба, макар и непозволяваща да се правят заключения, беше обаче изцяло в съответствие с общата информация за надценката, получена и обобщена в съображение 202 от регламента за временните мерки.
(193)
В съображение 203 от регламента за временните мерки заинтересованите страни бяха приканени да представят допълнителни, изчерпателни и проверими данни, за да се направи допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(194)
След налагането на временните мерки бяха изпратени нови отговори на въпросниците за вносителите от двама несвързани вносители. Също така изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други невключени в извадката вносители, едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), CCCLA и производител от Съюза с интерес в областта на вноса. Нито едно от изявленията не съдържаше убедителни данни за въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(195)
Една от страните заяви, че данните за въздействието на митата върху заетостта надолу по веригата са били занижени предвид факта, че статистиката на Евростат показва, че като цяло в търговските предприятия работят повече хора (33 милиона), отколкото в производствените предприятия (31 милиона). При все това представените данни бяха свързани с вноса и производствената дейност като цяло и не могат да бъдат използвани за целите на настоящото разследване.
(196)
В съвместно изявление няколко вносители изразиха твърдението, че петимата вносители, включени в извадката, осигуряват повече от 10 000 работни места, свързани с разглеждания продукт, а не 350, както е посочено в съображение 200 от регламента за временните мерки. Данните бяха проверени отново. Следва да се подчертае, че в рамките на анализа на интереса на вносителите, е взет под внимание броят на работните места, свързани с вноса и препродажбата на разглеждания продукт, включително помощни функции. Заетостта, свързаната с други продукти или друг произход, или свързана с дейности като продажба на едро или търговия на дребно, очевидно следва да не бъде включвана в този брой. Необходимо е да се припомни, че на по-ранен етап от процедурата група от 14 вносители беше изчислила съответния брой на работните места на равнището на вносителите на общо около 7 000. Този брой изглежда е разумна приблизителна оценка, която се основава на екстраполация на ситуацията на включените в извадката вносители до такава степен, че техните данни да могат да се използват.
(197)
Няколко страни изразиха недоволство във връзка с големия размер на брутния марж, съдържащ се в съображение 202 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че той е подвеждащ. Разследването обаче показа, че по-голямата част от вносителите, които отговориха на въпросите за подбор на извадка от вносители, са заявили брутен марж между цената на закупуване и на препродажба между 50 % и 200 %, а включените в извадката вносители са в сходна ситуация. Освен това след разгласяването на временните мерки жалбоподателите представиха няколко примера в подкрепа на информацията, съдържаща се в публикацията, посочена в съображение 202 от регламента за временните мерки, т.е. потвърждаващи съотношението вносна цена - цена на дребно на разглеждания продукт.
(198)
Производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса обясни, че тези маржове са необходими за покриване на определени разходи, направени на територията на Съюза. Не бяха предоставени данни, които да дадат възможност за изчисляване на тези маржове на основата на оборота.
(199)
Тъй като само от трима от включените в извадката вносители бяха получени и проверени използваеми данни за печалбата от дейности по вноса, свързани с разглеждания продукт, а тези трима вносители представляваха само около 3 % от вноса на въпросния продукт, съответната среднопретеглена стойност на печалбата не беше счетена за позволяваща заключения и поради това не е посочена в регламента за временните мерки. Следва да се отбележи обаче, че тази среднопретеглена печалба беше добра (между 6 % и 10 % - посочват се само приблизителни граници от съображения за поверителност).
(200)
Един вносител твърдеше, че няма достатъчно производство на цветни каменинови изделия в Съюза и че те нямат алтернатива освен вноса от КНР. Същото твърдение беше изказано след разгласяването. Разследването обаче установи, че цветни каменинови изделия могат да се закупуват от няколко източника, включително от производители от Съюза. Освен това производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(201)
Информацията, събрана по време на разследването, не позволи правилно количествено определяне на степента, до която вносителите биха били в състояние да предадат по веригата увеличенията на цената на закупуване в резултат на предложените нива на митата. Ако към вноса от КНР обаче се приложи окончателно антидъмпингово мито и като се има предвид предоставената информация за брутния и нетния марж, няма никакви данни за това, че жизнеспособността на стопанската дейност на вносителите е застрашена. Един от вносителите също така заяви, че големите пазарни оператори и вносители, чиято основна дейност не е свързана с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, няма да бъдат повлияни отрицателно.
(202)
Поради това се приема заключението, че налагането на мерки на предложените нива няма значително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт като цяло.
(203)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители изложеното в съображения 199-211 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.4. Интерес на други стопански отрасли
(204)
В допълнение към поканата, съдържаща се в съображение 203 от регламента за временните мерки, в деня на публикуването на временните мерки Комисията се свърза пряко със съответните търговци на дребно и сдружения на търговци на дребно, вносителите, за които е възможно да осъществяват търговия на дребно, както и дизайнерите, които бяха известни на Комисията, и ги прикани да попълнят съответните въпросници. Някои получатели, които първоначално твърдяха, че са търговци на дребно, отговориха, че не са засегнати от разследването, тъй като не развиват такава стопанска дейност. В крайна сметка Комисията получи седем нови отговора на въпросника за търговците на дребно. Тези седем търговци на дребно представляват 1 % от вноса от КНР през РП. Повечето от тези отговори бяха недостатъчни в много отношения, но въпреки това бяха анализирани, доколкото това е възможно. Не бяха получени отговори на въпросника за дизайнерите.
(205)
Информацията, получена по този начин, по същество не предостави никакви нови доказателства относно интереса на други стопански отрасли, които биха могли да поставят под съмнение заключението, направено в съображение 217 от регламента за временните мерки.
(206)
След публикуването на временните мерки изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други стопански отрасли, включени и невключени в извадката вносители (в това число и полски вносител, развиващ дейност с рекламни изделия), едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), няколко търговци на дребно, CCCLA и осем предприятия за печене на кафе (седем от тях са разположени в Италия, а седалището на едно от тях е в Австрия).
(207)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че поради много малкия брой производители от Съюза, обслужващи техния пазар (максимум 5), по-голямата част от които извършват внос от КНР, пряко или чрез свързани с тях дружества, както и много големия брой предприятия за печене на кафе (1 500-3 000), мерките на нивото, предлагано на временния етап, може да им попречи да си набавят точно същите стоки в бъдеще. Това твърдение не може да бъде прието. Първо, окончателните мерки са на по-ниско ниво от временните мерки. Второ, разследването разкри, че производителите от Съюза са в състояние да продължават да разгръщат своя производствен потенциал и да продължават да обслужват сектора за печене на кафе, в случай че вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР, бъде отстранена. Предвид големия брой производители от Съюза е много вероятно броят на производителите от Съюза, които биха могли да поемат поръчките от предприятията за печене на кафе, да е повече от пет.
(208)
Предприятията за печене на кафе изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки ще навредят на техния износ поради загуба на конкурентоспособност и възможни ответни мерки от страна на китайските органи. Не са налице обаче доказателства, които да сочат, че нивото на наложените мерки би довело до подобна загуба на конкурентоспособност, като се има предвид също така, че други членове на СТО са наложили антидъмпингови мерки, засягащи този вид на продукта. Твърдението за ответни действия също беше счетено за необосновано.
(209)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че антидъмпинговите мерки неизбежно ще доведат до общ спад в техния бизнес, до намаляване на продажбите им, до общо увеличение на цените на кафето в сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и до спад в качеството на стоките и услугите. Твърди се, че всичко това излага на риск значителен брой пряко и непряко свързани работни места. Като се има предвид обаче каква е основната дейност на предприятията за печене на кафе и заключенията по отношение на въздействието на мерките върху веригата за доставки, тези твърдения не могат да бъдат приети. Следва да се отбележи също така, че представянето на общия брой работни места, свързани с дейностите в световен мащаб на дадено предприятие за печене на кафе, не може да се счита за подходяща база за изчисление на броя работни места, които ще бъдат изложени на риск поради налагането на антидъмпингови мерки.
(210)
Двама търговци на дребно изказаха твърдението, че няма достатъчно производство на нов костен порцелан и костен порцелан в Съюза и че те нямат алтернатива освен внос от КНР. Същото твърдение беше изказано от сдружение на вносителите след разгласяването. На първо място и като цяло следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки целят възстановяване на лоялната търговия, а не блокирането на вноса. В този случай нивото на мерките не може да бъде считано за възпиращо. На второ място, разследването установи, че тези продукти могат да се закупят от няколко източника, включително от производители от Съюза. Накрая, производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза и биха могли допълнително да използват потенциала си, ако антидъмпинговите мерки бъдат наложени окончателно.
(211)
Един търговец на дребно заяви, че мерките ще имат отрицателно въздействие върху някои обекти, обслужващи туристическия пазар. Никаква съществена информация обаче не подкрепи това твърдение. Също така изделията, за които става въпрос, имат ограничено значение в сектора.
(212)
Търговец на едро и един вносител заявиха, че налагането на мерки би довело до вертикална консолидация на пазара от страна на някои големи участници. Като се има предвид обаче настоящият брой участници, това би било малко вероятно в краткосрочен и средносрочен план.
(213)
В допълнение към въпросите, които вече бяха разгледани в регламента за временните мерки, следва да се отбележи, че някои страни изразиха становището, че интересите на малките предприятия, като търговци на дребно, дистрибутори и стопански субекти, които се занимават с рекламни изделия, не са били взети под внимание в достатъчна степен. Това твърдение беше повторено от няколко страни след разгласяването на окончателните мерки. Трябва да се признае, че като цяло микропредприятията и малките предприятия биха били по-уязвими по отношение на увеличението на цените в резултат на антидъмпинговите мита. Няма обаче доказателства, че нивото на наложените мерки ще има значително отрицателно въздействие върху другите стопански субекти, които отговарят на критериите за МСП. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(214)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на другите стопански отрасли изложеното в съображения 212-217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(215)
Въпреки че Комисията се свърза тях, никоя от страните, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, не изпрати становище.
(216)
Няколко страни оспориха заключението, съдържащо се в съображение 222 от регламента за временните мерки по отношение на по-високите цени. Подобни твърдения бяха изказани след разгласяването на окончателните мерки.
(217)
При малко вероятния вариант, при който митото изцяло се прехвърля на потребителите и ако се приеме, че равнищата на вноса и цените остават същите, антидъмпинговите мита биха означавали годишни допълнителни разходи на домакинство, по-малки от 1 EUR. Това изчисление се основава на обема и стойностите на вноса през РП, предложеното ниво на митата и броят на домакинствата в Съюза.
(218)
Това въздействие не може да се счита за достатъчно, за да надделее над положителното въздействие върху промишлеността на Съюза, произтичащо от ограничаването на вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР.
(219)
Една от страните изказа твърдението, че в резултат на мерките ще има недостиг на по-евтини съдове и прибори за хранене. Това искане беше повторено след разгласяването на окончателните мерки. Това твърдение обаче не може да бъде прието, тъй като, както е посочено в съображение 157 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза обслужва всички пазари (включително за по-евтини съдове и прибори за сервиране).
(220)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на потребителите (домакинствата), изложеното в съображения 218-226 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(221)
С оглед на гореизложеното, оценката в регламента за временните мерки се потвърждава.
(222)
Поради това изложеното в съображения 227-229 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(223)
Беше изказано твърдението, че маржът на печалбата, използван за изчисляването на стойността на митото, необходимо за отстраняване на въздействието на дъмпинга, причиняващ вреда, е твърде висок. Това твърдение беше отхвърлено, както е обяснено в раздел 4.5.3.3 по-горе.
(224)
Няколко страни оспориха целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на вредата. Тези коментари са представени в съображения 135-142 по-горе. Въз основа на анализа на тези коментари се стигна до заключението, че целевата печалба от 6 % следва да бъде запазена.
(225)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата методологията, изложена в съображения 230-234 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(226)
Предвид заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, както и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на дъмпинговите маржове.
(227)
Малката корекция, посочена в съображения 115 и 132 по-горе, доведе до леко коригиране на маржовете на продажбите на занижени цени, както е отразено в маржовете на вредата, изброени по-долу. Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Окончателна митническа ставка (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Всички други оказали съдействие производители износители
17,9
79,0
17,9
Всички други дружества
36,1
110,1
36,1
(228)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(229)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(230)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(231)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на субекта или след учредяването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(232)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(233)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложение I към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(234)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (разгласяване на окончателните мерки). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласените окончателни мерки.
(235)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше целесъобразно.
7.3. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(236)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 (кодове по ТАРИК 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от КНР.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Дружествата, посочени в приложение I
17,9
Всички други дружества
36,1
B999
3. Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за "всички други дружества".
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени чрез временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 17,9 %, когато новият производител износител от КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания периода (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
б)
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент, и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
32013R0412
L 131/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 412/2013
od 13. svibnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 1072/2012 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”).
(2)
Postupak je pokrenut 16. veljače 2012. (3) nakon pritužbe podnesene u ime proizvođača iz Unije („podnositelji pritužbe”), koji predstavljaju više od 30 % ukupne proizvodnje keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji.
(3)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 22. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
1.2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremenu antidampinšku pristojbu („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile pružena je mogućnost rasprave. Dva uvoznika i jedan proizvođač izvoznik zatražili su rasprave u prisutnosti službenika za saslušanje Opće uprave za trgovinu koje su im i odobrene.
(5)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Razmotreni su pisani i usmeni komentari zainteresiranih stranaka i, prema potrebi, privremeni nalazi su na odgovarajući način promijenjeni.
(6)
Osim toga, kako je objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 55., posjet radi provjere proveden je kod tajlandskog proizvođača, a svrha mu je bila istražiti primjerenost Tajlanda kao odgovarajuće analogne zemlje.
(7)
Slijedom toga, sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom („konačna objava”). Svim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle dati komentar na konačnu objavu. Kineska trgovinska komora za uvoz i izvoz proizvoda lake industrije i obrte („CCCLA”) i skupina uvoznika zatražili su rasprave u prisutnosti službenika za saslušanje Opće uprave za trgovinu koje su im i odobrene.
(8)
Komentari zainteresiranih stranaka su razmotreni i, prema potrebi, uzeti u obzir.
1.3. Odabir uzoraka
(9)
Nakon privremene objave nekoliko je zainteresiranih stranaka osporavalo uzorak proizvođača izvoznika iz NRK-a tvrdeći da uzorak nije reprezentativan, jer se temelji samo na najvećem obujmu izvoza i stoga ne uzima u obzir ostale čimbenike koji odražavaju različitost i fragmentaciju keramičke industrije u NRK-u.
(10)
Iz članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna uredba”) proizlazi da se odabir trgovačkih društava koje treba uključiti u uzorak može ograničiti na najveći reprezentativni obujam izvoza koji se može razumno ispitati u raspoloživom vremenu. S obzirom na fragmentaciju industrije smatralo se da bi odabir temeljen na obujmu izvoza omogućio reprezentativni uzorak koji bi se mogao ispitati u raspoloživom roku. U tom pogledu bi ipak trebalo da se odabrana trgovačka društva nalaze u tri različite pokrajine u NRK-u i imaju značajnu proizvodnju dotičnog proizvoda od različitih vrsta keramičkog materijala, npr. porculana i kremenaste gline, kao i proizvodnju velikog broja različitih vrsta proizvoda. Stoga se ova tvrdnja ne može prihvatiti.
(11)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da korištenje različitih metodologija za odabir uzorka za industriju Unije i uvoznike u usporedbi s odabirom uzorka proizvođačâ izvoznikâ dovodi do diskriminacije i da je trebalo koristiti jednake kriterije. Korištenjem različitih metodologija diskriminiraju se proizvođači izvoznici i krši jednaki tretman.
(12)
Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ služi samo za ispitivanje postojanja dampinga dotičnog proizvoda iz NRK-a. U tom pogledu, važno je obuhvatiti najveći mogući obujam uvoza dotičnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. S druge strane, uzorak proizvođačâ iz Unije odabran je za potrebe utvrđivanja je li industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu na temelju brojnih različitih pokazatelja. Što se tiče uvoznikâ, korištene informacije se uglavnom koriste za procjenu interesa Unije. Iz toga proizlazi da je za uvoznike i proizvođače iz Unije važno prikupiti informacije od različitih trgovačkih društava koja se bave, na primjer, različitim segmentima proizvoda. Budući da se temeljno objašnjenje za odabir trgovačkih društava koje treba uključiti u uzorke razlikuje, s jedne strane, za proizvođače iz Unije i uvoznike te, s druge strane, proizvođače izvoznike, oni se ne nalaze u sličnoj situaciji. Stoga niti načelo nediskriminacije niti jednako postupanje ne zahtijevaju korištenje istovjetne metodologije za odabir odgovarajućih uzoraka. Iz toga proizlazi da je ta tvrdnja u potpunosti neopravdana i stoga se odbacuje.
(13)
Nadalje, jedan proizvođač izvoznik i dalje je tvrdio, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8. Privremene uredbe, da ga je trebalo uključiti u uzorak. Međutim, trgovačko društvo nije dostavilo nove argumente koji bi opravdali njegovo uključivanje u uzorak. Stoga, uzimajući u obzir nalaze iz gornje uvodne izjave 10., potvrđuju se zaključci iz uvodne izjave 9. Privremene uredbe.
(14)
Isti proizvođač izvoznik koji nije uključen u uzorak tvrdio je da mu nije dano dovoljno vremena za dostavu komentara o konačnoj objavi i da je, osim toga, objava bila nedostatna, jer nisu objavljeni npr. brojčani podaci za razlike, prodajne cijene, prilagodbe itd. Stoga nisu poštovana njegova prava na obranu.
(15)
U skladu s člankom 20. stavkom 5. Osnovne uredbe, zainteresiranoj stranci je trebalo odobriti razdoblje od najmanje 10 dana za dostavu komentara o konačnoj objavi. Dotični proizvođač izvoznike primio je konačnu objavu elektroničkom poštom 25. veljače 2013. i dano mu je razdoblje do 8. ožujka 2013., tj. 11 dana za dostavu komentara. Osim toga, dokument o objavi poslan je preporučenom poštom sljedećeg dana. Iz toga proizlazi da je dotičnoj stranci dano dovoljno vremena za dostavu komentara i taj se zahtjev stoga morao odbaciti. U tom se pogledu, također, napominje da su komentari stranke dostavljeni u danom roku i da nije podnesen nikakav zahtjev za produljenje roka. Štoviše, uzimajući u obzir obvezu zaštite povjerljivih informacija, Komisija je objavila sve bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti uvođenje konačnih mjera. Točnije, za poštovanje prava na obranu ne traži se da stranci za koju se izračunava individualna marža dostave brojčani podaci o prodaji specifični za pojedino trgovačko društvo ili razlike napravljene u pogledu trgovačkih društava uključenih u uzorak, korištene za utvrđivanje individualnih dampinških marži.
(16)
Iz gore navedenog proizlazi da je tvrdnja da se nisu poštovala prava na obranu neutemeljena i stoga je odbačena.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Uvod
(17)
Kako je određeno u uvodnim izjavama 24. i od 56. do 57. Privremene uredbe, dotični proizvod, kako je privremeno definiran, su keramički stolni i kuhinjski proizvodi, osim keramičkih noževa („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 podrijetlom iz NRK-a.
2.2. Zahtjevi
(18)
Nakon privremene objave, ni jedna stranka nije osporavala da se keramički (kuhinjski) noževi bitno razlikuju od ostalih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u fizičkim svojstvima, proizvodnim postupcima i krajnjim namjenama. Nakon što su svi komentari stranaka analizirani, zahtjev za isključenjem keramičkih noževa iz opsega proizvoda u okviru ovog ispitnog postupka je konačno prihvaćen.
(19)
Nakon objave privremenih mjera, nekoliko je stranaka tvrdilo da bi određene keramičke mlinove za kondimente i začine i njihove keramičke dijelove za mljevenje trebalo isključiti iz opsega proizvoda.
(20)
Navedeni se zahtjev temelji na tvrdnji da se, zbog svojih posebnosti, takvi mlinovi i ostale vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ne mogu smatrati jedinstvenim proizvodom. Ti mlinovi sadrže keramički materijal uglavnom izrađen od aluminijevog oksida za pločicu za mljevenje, koja se ne koristi za „standardne” stolne proizvode, kao što su šalice i tanjuri za koje se pečenje izvodi na višim temperaturama. Njihov stupanj zamjenjivosti s glavnim kategorijama proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom bio bi ograničen. To bi se, također, primjenjivalo na keramičke mehanizme za mljevenje bez kućišta koji se uobičajeno prijavljuju pod gore navedenim oznakama.
(21)
Ispitni postupak je pokazao da keramički element u tim aparatima za mljevenje uobičajeno predstavlja manji dio mlina. Štoviše, ispitni postupak je pokazao da mlinovi s keramičkom pločicom za mljevenje, uključujući njihove dijelove za mljevenje, nemaju jednaka osnovna fizička svojstva i osnovne namjene kao keramički stolni i kuhinjski proizvodi. Oblik, snaga i dizajn keramičkih dijelova za mljevenje razlikuju se od keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.
(22)
Neke su stranke navele da bi predmetne mlinove trebalo isključiti iz opsega proizvoda na temelju toga što imaju jednaka fizička svojstva, uključujući industrijski dizajn i krajnju uporabu kao mlinovi s mehanizmima za mljevenje izrađenim od metala ta da kada se uključe u određene setove mlinova, uobičajeno se razvrstavaju prema tarifnom broju 8210. Također su tvrdile da keramički elementi u tim primjerima u uobičajenim uvjetima općenito predstavljaju najviše 2 % vrijednosti proizvoda. Međutim, s obzirom na brojne mogućnosti razvrstavanja mlinova i setova mlinova, u ispitnom postupku nisu se mogli poštovati ti argumenti kako bi se utvrdilo treba li keramičke mlinove isključiti iz opsega proizvoda u okviru ispitnog postupka.
(23)
Nekoliko je stranaka poduprlo svoj zahtjev da bi predmetne mlinove trebalo isključiti iz opsega proizvoda, jer bi u određenim mlinovima trebalo koristiti keramičke pločice za mljevenje umjesto metalnih, tj. mlinovima za sol, jer zbog soli korodiraju metalni aparati za mljevenje. Međutim, ispitni postupak je pokazao da se u mlinovima za sol ne koriste nužno keramički mehanizmi za mljevenje.
(24)
Na temelju razmatranja iz gornje uvodne izjave, tijekom ispitnog postupka je zaključeno da se mlinovi za kondimente i začine s keramičkim elementima za mljevenje bitno razlikuju od drugih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u fizičkim svojstvima i namjenama keramičkog materijala korištenog za radne dijelove. Stoga se prihvaća zahtjev za njihovim isključenjem, uključujući samostojeće keramičke mehanizme za mljevenje i njihove dijelove, iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka.
(25)
Nakon objave privremenih mjera, neke su stranke tvrdile da bi keramičke brusilice za noževe trebalo isključiti iz opsega proizvoda zbog razlika u postupcima proizvodnje, krajnjoj namjeni i činjenici da svrha tih predmeta nije čuvanje prehrambenih proizvoda zbog njihovog specifičnog izgleda i fizičkih svojstava. Te su točke potvrđene ispitnim postupkom. Stoga se zahtjev za njihovim isključivanjem iz opsega proizvoda obuhvaćenog ovim ispitnim postupkom prihvaća.
(26)
U istom je smislu ispitano bi li trebalo keramičke noževe za guljenje isključiti iz opsega proizvoda. Naime, ispitni postupak je potvrdio da se keramički noževi za guljenje, također, bitno razlikuju od ostalih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u izgledu i fizičkim svojstvima (oblik i snaga) keramičkog materijala korištenog za radne dijelove, njihovih postupaka proizvodnje i krajnje namjene. Stoga bi keramičke noževe za guljenje, također, trebalo isključiti iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka.
(27)
Nakon objave privremenih mjera, jedna je stranka također tvrdila da bi plitice za pečenje pizze (pizza stone) izrađene od kordieritne keramike trebalo isključiti iz opsega proizvoda zbog njihovih različitih fizičkih svojstava (oblika i čvrstoće), industrijskog dizajna i namjene. Kordieritna keramika je vrsta aluminijeva magnezijeva silikata sa specifičnim svojstvima, tj. izvrsnom otpornosti na temperaturne promjene. Ispitni postupak je potvrdio da plitice za pizzu izrađene od kordieritne keramike imaju jednaka fizička svojstva (oblik i čvrstoću), industrijski dizajn i namjenu kao opeke za peći i pećnice. Stoga se razlikuju od ostalih keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Nakon konačne objave, podnositelji pritužbe su ukazali na sličnost plitica za pizze izrađenih od kordieritne keramike u odnosu na ostale proizvode obuhvaćene postupkom. Međutim, nisu mogli pokazati da plitice za pizze izrađene od kordieritne keramike imaju jednaka osnovna svojstva i krajnje namjene. Stoga se zahtjev za njihovim isključivanjem iz opsega proizvoda obuhvaćenog ovim ispitnim postupkom prihvaća.
(28)
Nakon objave privremenih mjera, nizozemsko je udruženje tvrdilo da bi keramičke stolne i kuhinjske proizvode koji se koriste kao promotivni proizvodi trebalo isključiti iz opsega proizvoda, jer se ne prodaju za korištenje kao stolni ili kuhinjski proizvodi, jer su važan ekonomski pokretač maloprodajnog sektora, iznimno ih cijene potrošači i da samo proizvođači iz NRK-a mogu ponuditi potrebne količine u kratkom roku. Međutim, zahtjev za isključivanjem stolnih i kuhinjskih proizvoda koji se koriste kao promotivni proizvodi iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka ne može se prihvatiti jer su njihova fizička svojstva, proizvodni postupci i krajnje namjene jednake onima drugih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.
(29)
Nakon objave privremenih mjera i ponovno nakon konačne objave, njemački uvoznik i trgovac na veliko te kineski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdili su da bi posebno premazane proizvode od kremenaste gline vrste koja se koristi za sublimacijski tisak i za koje se sublimacijski premac uklanja mehanički, trebalo isključiti iz opsega proizvoda, jer su to polugotovi proizvodi za koje se tiskanje fotografija izvodi izvan Unije putem posebnih kanala, zbog drukčije percepcije potrošača, činjenice da sublimacijski premaz prelazi vrijednost nepremazanih keramičkih predmeta i nepostojanja proizvođačâ ove vrste proizvoda u Uniji. Ispitni postupak je pokazao da proizvod očito istovjetan drugim nesublimiranim stolnim proizvodima i stoga ih je teško razlikovati, ako je to uopće moguće. Ispitni postupak je, nadalje, pokazao, da ti proizvodi uobičajeno imaju jednaku krajnju namjenu kao druge vrste keramičkih stolnih proizvoda. Također je utvrđeno da nekoliko proizvođača iz Unije proizvodi te proizvode te da su proizvodi iz Unije i uvezeni proizvodi izravno konkurentni. S obzirom na gore navedeno, odbacuje se zahtjev za isključivanjem posebno premazanih proizvoda od kremenaste gline vrste koja se koristi za sublimacijski tisak.
(30)
Nakon objave privremenih mjera i ponovno nakon konačne objave, uvoznik koji je tražio isključivanje stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda tvrdio je da je Komisijina privremena analiza u tom pogledu bila pogrešna, jer je zanemarila postojanje tržišnih segmenata, razlike u kvaliteti između različitih vrsta stolnih proizvoda, luksuznu izvedbu i lomljivost stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom te ograničenu zamjenjivost kao posljedicu odgovarajuće percepcije potrošača. Također je tvrdio da se stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom čak mogu koristiti i za ukrašavanje.
(31)
U pogledu tvrdnji o razlikama u kvaliteti između različitih vrsta stolnih proizvoda te luksuzne izvedbe i lomljivosti stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom, ta svojstva nisu specifična za stolne proizvode s ručnom figurativnom podglazurnom slikom. Štoviše, u pogledu ograničene zamjenjivosti kao posljedice odgovarajuće percepcije potrošača, nije dostavljen nikakav novi argument koji bi promijenio zaključak u uvodnoj izjavi 45. privremene Uredbe da prosječni potrošač ne razlikuje stolne proizvode s ručnom figurativnom podglazurnom slikom od drugih vrsta keramičkih stolnih proizvoda. Konačno, Komisija je analizirala postojanje tržišnih segmenata u uvodnim izjavama od 157. do 158. Privremene uredbe. Navedeni argumenti stoga nisu mogli promijeniti zaključke iz uvodne izjave 45. Privremene uredbe.
(32)
Zahtjev iz uvodne izjave 50. Privremene uredbe dodatno je razrađen nakon uvođenja privremenih mjera. Navedene su tvrdnje ponovljene nakon konačne objave. Uvoznik s proizvodnjom u NRK-u je tvrdio da bi kuhinjske/stolne proizvode koji su u potpunosti glazirani i/ili emajlirani na 100 % njihove površine izuzev podloge ili njezinog dijela i kada je 100 % glazirane/emajlirane površine obojeno nebijelom bojom trebalo isključiti iz opsega proizvoda. Zahtjev je propisno analiziran te je ispitni postupak pokazao da su fizička svojstva, proizvodni postupci i krajnje namjene tih proizvoda jednaki onima drugih glaziranih i/ili emajliranih keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Zahtjev se stoga konačno odbacuje.
(33)
CCCLA je tvrdio da bi fini koštani porculan trebalo isključiti iz opsega proizvoda u okviru ispitnog postupka, jer se radi o lomljivom luksuznom proizvodu s malom mehaničkom čvrstoćom te je, također, osporavao njegovu otpornost na lomove. Međutim, napominje se da je sam CCCLA prethodno tvrdio da fini koštani porculan ima veliku mehaničku čvrstoću i otpornost na lomove. Navedene proturječne izjave jasno narušavaju zahtjeve CCCLA-a. U svakom slučaju, navedeni argumenti ne mijenjaju zaključke sažete u uvodnoj izjavi 28. Privremene uredbe. Stoga se zahtjev za isključenje finog koštanog porculana iz opsega proizvoda konačno odbacuje.
(34)
Ista je stranka ponovila da bi izdržljivi porculan trebalo isključiti iz opsega proizvoda u okviru ispitnog postupka. Tvrdila je da izjava da nema nespornih obilježja nije bila točna, da je vrlo čvrst zbog udjela aluminija u glini većeg od 24 %, a zatim je osporavala proizvodni kapacitet Unije za ovaj proizvod. Međutim, različiti podnesci o izdržljivom porculanu proturječni su u pogledu, na primjer, omjera sirovina i udjela aluminijskog praha. Štoviše, nije osporavala da se izdržljivi porculan proizvodio i u Uniji i da su proizvođači iz NRK-a proizvodili izdržljivi porculan koji je izravno konkurentan s izdržljivim porculanom proizvedenim u Uniji, kao i s drugim proizvodima obuhvaćenima ispitnim postupkom. Zahtjev za isključenjem izdržljivog porculana stoga se konačno odbacuje.
(35)
Sve vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda mogu se smatrati različitim vrstama istog proizvoda. Stoga se tvrdnja dana nakon privremene objave i ponovno nakon konačne objave prema kojoj ispitni postupak obuhvaća široki raspon istovjetnih proizvoda i da bi, kao rezultat toga, trebalo provesti zasebne analize reprezentativnosti, dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije za svaki segment proizvoda, smatra neutemeljenom. Jedna stranka koja je tvrdila da je opseg proizvoda bio preširok, navela je usporedbu proizvoda s različitim razinama ukrašavanja, no njezine su izjave o krajnjoj namjeni (za vrt i djecu, s jedne strane, i ukrašavanje, s druge) sporne jer nema jasnog razgraničenja pa se te izjave mogu prije smatrati potvrdom zaključka iz uvodne izjave 55. Privremene uredbe. Trebalo bi napomenuti da je jedan uvoznik s proizvodnjom u NRK-u naveo da je preko 99 % keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda koji se prodaju u Unije uglavnom ili isključivo bijelo. Neke su stranke osporavale uvodnu izjavu 58. Privremene uredbe na temelju toga što u okviru ispitnog postupka institucije nisu provele nikakvo ispitivanje o tome da određena roba možda nije primjerena za slobodnu trgovinu u Uniji. Međutim, ta činjenica ne umanjuje zaključak iz uvodne izjave 63. Privremene uredbe.
2.3. Zaključak
(36)
S obzirom na gore navedeno, opseg proizvoda se konačno definira kao keramički stolni i kuhinjski proizvodi, osim keramičkih noževa, keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90.
(37)
U izostanku drugih komentara o dotičnom proizvodu i istovjetnom proizvodu, potvrđuju se sve ostale odredbe iz uvodnih izjava od 24. do 63. Privremene uredbe.
3. DAMPING
3.1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
(38)
Nakon privremene objave jedan proizvođač izvoznik, jedan proizvođač iz Unije i jedan uvoznik su tvrdili da je određivanje MET-a izvršeno izvan roka, tj. nakon tromjesečnog razdoblja utvrđenog u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe i da bi ispitni postupak stoga trebalo prekinuti bez uvođenja antidampinških mjera. Ova tvrdnja o određivanju MET-a već je dana u privremenoj fazi i Komisija ju je odbacila u uvodnim izjavama 72. i 73. Privremene uredbe. Nakon konačne objave još je pet proizvođača izvoznika dostavilo sličan zahtjev. U potporu tvrdnji oslanjali su se na odluke Suda u predmetima Brosmann i Aokang Shoes (4).
(39)
Najprije se podsjeća da predmeti Brosmann i Aokang Shoes nisu primjereni za ocjenu zakonitosti analize MET-a u ovom ispitnom postupku, jer se ti predmeti, za razliku od ovog ispitnog postupka, odnose na situacije kada procjene MET-a uopće nisu provedene.
(40)
Nadalje, predmeti Brosmann i Aokang Shoes nisu relevantni za ocjenu zakonitosti ovog ispitnog postupka s obzirom na to da je Osnovna uredba u međuvremenu izmijenjena (5). Članak 2. stavak 7. Osnovne uredbe, kako je izmijenjena, kaže da Komisija određuje MET u pogledu trgovačkih društava uključenih u uzorak prema članku 17. Osnovne uredbe i to u roku od sedam mjeseci od pokretanja ispitnog postupka, ali ni u kom slučaju ne duže od osam mjeseci nakon pokretanja ispitnog postupka. To se primjenjuje na sve nove ispitne postupke i one koji su u tijeku od 15. prosinca 2012., uključujući stoga ovaj postupak.
(41)
U svakom slučaju, mora se podržati tumačenje sudske prakse da nije bilo povrede per se prava na određivanje MET-a, bez obzira na činjenicu da se nije poštovao tromjesečni rok. Stoga se zadržava zaključak iz uvodne izjave 73. Privremene uredbe.
(42)
Zbog velikog broja primljenih zahtjeva za MET i potrebe u tom trenutku za provedbom brojnih posjeta radi provjere za ispitivanje tih zahtjeva, utvrđivanje MET-a nije napravljeno u roku od sedam mjeseci. Međutim, utvrđivanje je dovršeno u roku od osam mjeseci od dana pokretanja u skladu sa zahtjevima Osnovne uredbe, kako je izmijenjena Uredbom 1168/2012. Navod da su prava u tom pogledu uklonjena s retroaktivnim učinkom nije opravdan kako je gore objašnjeno.
(43)
S obzirom na gore navedeno, odbacuje se tvrdnja da bi antidampinški ispitni postupak trebalo prekinuti bez uvođenja antidampinških mjera zbog nemogućnosti utvrđivanja MET-a u roku od tri mjeseca.
(44)
Nadalje, jedan proizvođač izvoznik koji nije u uzorku i koji nije pokazao da jasne računovodstvene evidencije koje su nezavisno revidirane u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima te mu je, stoga, odbačen zahtjev za MET, i dalje je tvrdio da navodne računovodstvene pogreške, ako postoje, na temelju kojih mu je odbijen zahtjev, nisu materijalne i da je stoga odluka o odbacivanju zahtjeva za MET bila nerazmjerna i kršila načelo proporcionalnosti. Nakon konačne objave, navedeni je proizvođač izvoznik zadržao svoju tvrdnju, ali nije dostavio nove argumente.
(45)
Argumenti o ozbiljnosti računovodstvenih evidencija u biti su bili istovjetni argumentima danima tijekom ispitnog postupka o MET-u te ih je Komisija odbacila prije utvrđivanja MET-a. Međutim, u pogledu argumenta da se odbacivanjem zahtjeva za dodjelu MET-a krši načelo proporcionalnosti trebalo bi podsjetiti da su kriteriji za MET utvrđeni u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe kumulativni i da se MET ne može zakonski odobriti ako nisu svi ispunjeni. Osim toga, budući da je teret dokaza na trgovačkom društvu koje traži MET i da to društvo nije pokazalo da ima jasne računovodstvene evidencije, Komisija je jedino mogla odbiti MET. Stoga se odluka o odbijanju MET-a ne može smatrati povredom načela proporcionalnosti. U svakom slučaju, prema članku 2. stavku 7. točki (d) Osnovne uredbe, kako je izmijenjena Uredbom 1168/2012 (6), ako Komisija ograniči ispitni postupak na korištenje odabira uzorka, utvrđivanje MET-a ograničava se na stranke uključene u uzorak.
3.2. Individualni tretman (IT)
(46)
Podsjeća se da, iako je šesnaest proizvođača izvoznika zatražilo IT, ispitani su samo zahtjevi primljeni od trgovačkih društava u uzorku prema članku 9. stavku 6. Osnovne uredbe i naknadno su prihvaćeni. Od preostalih jedanaest proizvođača izvoznika, sedam ih je zatražilo individualno ispitivanje.
(47)
U skladu s člankom 9. stavkom 5. i člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe, individualne se pristojbe primjenjuju na uvoz izvoznika ili proizvođača kojima će se odobriti individualno ispitivanje, kako je predviđeno u članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. U skladu s tim, četirima trgovačkim društvima koja su zatražila IT, ali ne i individualno ispitivanje nije se mogla odobriti individualna pristojba.
(48)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je dostavio sve potrebne informacije u danim rokovima te da je, stoga, trebalo ispitati njegov zahtjev za IT i odobriti mu individualnu maržu u skladu s odlukom Suda u predmetu Brosmann (7).
(49)
Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Budući da predmetno trgovačko društvo nije bilo uključeno u uzorak, njegov se zahtjev za IT mogao procijeniti samo u kontekstu individualnog ispitivanja, ako se ono provede prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe.
(50)
U izostanku dodatnih komentara o IT-u, potvrđuju se uvodne izjave od 79. do 81. Privremene uredbe.
3.3. Individualno ispitivanje (II)
(51)
Sedam proizvođača izvoznika koji sadrže deset pravnih subjekata podnijelo je zahtjeve za individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 82. i 83. Privremene uredbe, u fazi privremenih mjera nisu donesene nikakve odluke u pogledu tih zahtjeva.
(52)
Proizvođači izvoznici su 21. prosinca 2012. obaviješteni da se njihovi zahtjevi za individualno ispitivanje ne mogu prihvatiti, jer bi bili bespotrebno teški i onemogućili bi dovršetak ispitnog postupka na vrijeme.
(53)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je, prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe, individualno ispitivanje zakonsko pravo i da je Komisijino odbijanje tog ispitivanje neopravdano, jer niti broj trgovačkih društava niti zatraženo ispitivanje ne bi, s obzirom na resurse Komisije, bili bespotrebno teški ili onemogućili dovršetak ispitnog postupka u roku. Nakon konačne objave ova je tvrdnja ponovljena, no nisu izneseni dodatni argumenti.
(54)
Odluka o tome treba li prihvatiti individualna ispitivanja donosi se ovisno o pojedinom slučaju, uzimajući u obzir broj dostavljenih zahtjeva i vrijeme potrebno za procjenu tih zahtjeva. U ovom slučaju, trebalo bi podsjetiti da je Komisija bila zakonom obvezna provesti ispitivanja u vezi s MET-om u šesnaest pravnih subjekata u NRK-u, uključujući trgovačka društva koja nisu odabrana u uzorak. S obzirom na vremenska ograničenja uvedena zakonskim postupovnim rokovima, nisu se stoga mogla provesti individualna ispitivanja prije privremenih nalaza. S obzirom na ograničeno vrijeme raspoloživo nakon toga te uzimajući u obzir broj podnesenih zahtjeva i ograničene resurse dostupne službama odgovornima za antidampinške ispitne postupke u Komisiji, zaključeno je da bi u ovom slučaju provedba individualnih ispitivanja bila bespotrebno teška.
3.4. Uobičajena vrijednost
3.4.1. Odabir analogne zemlje
(55)
Nakon uvođenja privremenih mjera dodatno je ispitan odabir primjerene analogne zemlje. U tom kontekstu je proveden posjet radi provjere u poslovnim prostorijama tajlandskog proizvođača izvoznika koji je dostavio odgovor na upitnik, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 87. Privremene uredbe. Međutim, nakon ispitivanja i provjere informacija primljenih od proizvođača iz Tajlanda koji surađuje, zaključeno je da tajlandskih proizvođač nije mogao dostaviti dovoljno detaljne podatke o vrsti proizvoda prodanih na domaćem tržištu. Stoga se smatra da bi Brazil trebalo zadržati kao najprimjereniju analognu zemlju.
(56)
Međutim, informacije dobivene iz Tajlanda služile su kao potpora nekim nalazima donesenim u Brazilu, posebno o razini razlike u cijenama između brendiranih i nebrendiranih proizvoda (vidjeti donju uvodnu izjavu 91.).
(57)
Nakon konačne objave javilo se jedno industrijsko udruženje i osporavalo izbor Brazila kao primjerene analogne zemlje. U osnovi je tvrdilo da se čini kako se jedini razlog za odabir Brazila temelji na činjenici da ni jedna druga zemlja nije bila primjerena. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Iz uvodnih izjava od 84. do 88. Privremene uredbe jasno proizlazi da se Brazil smatrao primjerenom analognom zemljom na temelju činjenica o domaćem tržištu. Činjenica da je Komisija nakon privremenih mjera nastavila ispitivati i druge moguće analogne zemlje ne dovodi do zaključka da Brazil nije primjeren izbor.
(58)
S obzirom na gore navedeno i u izostanku drugih komentara o pitanju izbora Brazila kao primjerene analogne zemlje, potvrđuju se uvodne izjave od 84. do 88. Privremene uredbe.
3.4.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(59)
Nakon privremene objave nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je utvrđivanje uobičajene vrijednosti bilo pogrešno, jer navodno nije utvrđena za prodaju istovjetnih proizvoda u Brazilu i stoga je to dovelo do iskrivljenih i netočnih rezultata, posebno u pogledu proizvoda od kremenaste gline i drugih vrsta proizvoda koji se ne proizvode niti prodaju u analognoj zemlji. Neki proizvođači izvoznici također su tvrdili da metodologija za utvrđivanje izračunate uobičajene vrijednosti iz uvodne izjave 94. Privremene uredbe nije bila propisno objavljena.
(60)
Komentari primljeni nakon privremene objave pokazuju da metodologija korištena za utvrđivanje uobičajene vrijednosti nije bila u potpunosti jasna nekim zainteresiranim strankama. Kako bi se odgovorilo na te komentare, dodatno je objašnjena metodologija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.
(61)
Budući da su odbačeni svi zahtjevi za primjenu MET-a, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike u uzorku utvrđena je na temelju podataka koje je dostavio proizvođač u analognoj zemlji prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(62)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda u Brazilu nezavisnim kupcima reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja istovjetnog proizvoda brazilskog proizvođača koji surađuje reprezentativna na brazilskom domaćem tržištu u usporedbi s dotičnim proizvodom koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici uključeni u uzorak. U tom pogledu se podsjeća da u skladu s člankom 1. stavkom 4. Osnovne uredbe, „istovjetan proizvod” znači proizvod koji je identičan, to jest proizvod sličan u svim pogledima proizvodu koji se razmatra ili, ako nema takvog proizvoda, drugi proizvod koji, iako nije sličan u svim pogledima, ima obilježja vrlo slična obilježjima proizvoda koji se razmatra.
(63)
Komisija je naknadno ispitala može li se ova prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili iznad troškova proizvodnje. Trošak proizvodnje brazilskog proizvođača koji surađuje tako je utvrđen.
(64)
To ispitivanje je pokazalo da je za sve vrste proizvoda više od 80 % obujma prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i da je ponderirana prosječna prodajna cijena svih vrsta bila jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.
(65)
U skladu s tim, uobičajena je vrijednost prema vrsti proizvoda izračunana kao ponderirani prosjek stvarnih domaćim cijena cjelokupne prodaje, bez obzira na to je li prodaja bila profitabilna ili ne. Iz toga proizlazi da, suprotno od onoga što je navedeno u uvodnoj izjavi 94. Privremene uredbe, nikakva izračunata uobičajena vrijednost nije utvrđena za neprofitabilnu prodaju.
3.4.3. Izvozna cijena
(66)
U izostanku bilo kakvih komentara u pogledu izvoznih cijena, potvrđuje se uvodna izjava 95. Privremene uredbe.
3.4.4. Usporedba
(67)
Nakon privremene objave nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je, općenito, metodologija korištena za usporedbu uobičajene vrijednosti i izvozne cijene bila pogrešna, jer nije korištena za usporedbu istovjetnih proizvoda te da temelj da donošenje prilagodbi nije dovoljno objašnjen. Točnije, jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je za proizvode od kremenaste gline, koje nije proizvodio i prodavao analogni proizvođač, Komisija trebala usporediti izvoznu cijenu s domaćom cijenom za proizvode od fajanse, valjano prilagođenom, umjesto izračuna uobičajene vrijednost. Štoviše, nekoliko je proizvođača izvoznika tvrdilo da je za nekoliko drugih vrsta proizvoda, koje su proizvodili i prodavali proizvođači izvoznici, usporedba između izvozne cijene i prosječne cijene po kilogramu za generičku vrstu proizvoda prodanu u Brazilu temeljena isključivo na vrsti korištenog keramičkog materijala neizbježno dovela do usporedbe između proizvoda koji nisu istovjetni i to je prouzročilo pogreške u rezultatu. Osim toga, jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je prilagodba za brendiranje na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) bila podcijenjena, dok je drugi proizvođač izvoznik tvrdio da se razina te prilagodbe nije temeljila na pouzdanim i potkrijepljenim podacima te stoga nije opravdana. Isti je proizvođač izvoznik tvrdio i da bi njegove izvozne cijene trebalo prilagoditi za razlike u količinama prodanima na različitim razinama trgovine. Konačno, nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da metodologija korištena za prilagodbe za razlike u fizičkim svojstvima nije utemeljena i nije jasno prema kojim su podacima napravljene te prilagodbe.
(68)
S obzirom na primljene komentare, preispitane su metodologija korištena za usporedbu cijena i prilagodbe za potrebe usporedivosti cijena prema članku 2. stavku 10. Osnovne uredbe. Najvažnije, za proizvode koji su u privremenoj fazi uspoređivani na temelju prosječne cijene po kilogramu za generički proizvod isključivo na temelju korištenog keramičkog materijala, usporedba je napravljena s najsličnijim proizvodom (vidjeti donju uvodnu izjavu 77.) što je omogućilo točniju i pošteniju usporedbu cijena.
(69)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih izvoznih cijena franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama analognog proizvođača istovjetnog proizvoda. Međutim, neki poslovi izvoza odnosili su se na netipične vrste proizvoda, kao što su prstenovi za salvete, podlošci za noževe ili podmetači za čajnike, za koje se nije mogla osigurati primjerena usporedba. Stoga, uzimajući u obzir da su ti poslovi bili zanemarivi, jer su ukupno činili manje od 0,5 % obujma izvoza, bili su isključeni.
(70)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijenu i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene, prema potrebi, u vezi s razlikama u fizičkim obilježjima, razinom trgovine i ostalim čimbenicima koji utječu na usporedivost cijena, prije svega brendiranje.
(71)
Najprije je ispitano je li prilagodba za razlike u fizičkim svojstvima na temelju članka 2. stavka 10. točke (a) Osnovne uredbe bila opravdana.
(72)
U slučajevima kada je uobičajena vrijednost utvrđena na temelju najsličnijeg proizvoda (vidjeti gornju uvodnu izjavu 68.), prilagodba je napravljena za razlike u fizičkim svojstvima kako bi se osigurala primjerena usporedivost cijena između istovjetnih proizvoda.
(73)
U pogledu proizvoda od kremenaste gline, izvozna cijena je uspoređena s domaćom prodajnom cijenom najsličnijeg proizvoda koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji, tj. prodajna cijena proizvodâ napravljenih od fajanse umjesto kremenaste gline, ali istovjetnih u svim drugim aspektima, prilagođena prema gore za 5 % kako bi odražavala razliku u cijenama između proizvoda od fajanse i kremenaste gline.
(74)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdi da su troškovi proizvodnje i maloprodajna cijena za proizvode od fajanse više od proizvoda od kremenaste gline. U skladu s time, izvoznu cijenu za njegove proizvode od kremenaste gline trebalo bi prilagoditi prema dolje, a ne prema gore. U potporu toj tvrdnji, proizvođač izvoznik oslanja se u biti na vlastite procjene proizvodnih troškova proizvoda od fajanse odnosno kremenaste gline te izvatka iz cjenika u kojem se navode maloprodajne cijene proizvoda od fajanse i kremenaste gline.
(75)
Te informacije, koje su dostavljene vrlo kasno u postupku, i tek nakon konačne objave, u velikoj su suprotnosti s informacijama koje su dostavljene Komisiji tijekom ispitnog postupka od drugih zainteresiranih stranaka, tj. podnositelja pritužbe, industrije Unije i proizvođača u analognoj zemlji. Sve su te stranke navele da su proizvodi od kremenaste gline kvalitetniji, tj. trajniji od proizvoda od fajanse te da je njihova proizvodnja skuplja, jer kremenasta glina u biti je jače pečena glina, a fajansa manje pečena. U skladu s tim, proizvodi od kremenaste gline mogu se općenito prodavati po višim cijenama. Ta je informacija dodatno potkrijepljena javno dostupnim tržišnim informacijama.
(76)
Trebalo bi nadalje napomenuti da predmetni proizvođač izvoznik ne proizvodi sam proizvode od fajanse i stoga je samo dao procjenu troškova njihove proizvodnje. Osim toga, dostavljeni cjenik ne dovodi do zaključka da su proizvodi od fajanse općenito skuplji od proizvoda od kremenaste gline. Stoga dostavljeni dokazi ne pokazuju da je prilagodba napravljena za primjerenu usporedbu cijena između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene proizvoda od kremenaste gline pogrešna te je tvrdnja u skladu s tim odbačena.
(77)
U pogledu drugih vrsta proizvoda za koje se usporedba u privremenoj fazi temeljila na prosječnoj cijeni po kilogramu i samo na keramičkom materijalu, Komisija je dodatno analizirala dotične vrste proizvoda i usporedila izvoznu cijenu s najsličnijom vrstom proizvoda koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji. Kada su se razlikovala samo manja fizička svojstva, npr. vrsta premaza ili dekoracije, dok su sva ostala osnovna svojstva vrste proizvoda bila istovjetna, prodajna cijena najsličnijeg proizvoda prilagođena je za stvarnu razliku u cijenama utvrđenu za razliku u fizičkim svojstvima. Za druge vrste proizvoda, kada se razlikuje više fizičkih svojstava, izvozna je cijena uspoređena s prosječnom prodajnom cijenom najsličnijeg proizvoda. Za te vrste proizvoda, najsličniji proizvod imao je nekoliko jednakih osnovnih fizičkih svojstava ili sve od navedenog: keramički materijal, vrsta proizvoda, osnovni oblik, ukrašavanje i premaz.
(78)
Dva proizvođača u uzorku su tvrdila da bi, slično prilagodbama napravljenima u slučajevima kada se samo jedno manje fizičko svojstvo razlikovalo, prilagodbu trebalo napraviti i kada se razlikovalo više fizičkih svojstava najsličnijeg proizvoda.
(79)
Podsjeća se da u slučajevima kada se razlikuje samo jedno manje fizičko svojstvo, prodajna cijena najsličnijeg proizvoda prilagođena je tako da se u obzir uzela stvarna razlika u cijeni utvrđena za predmetnu razliku dok, s druge strane, kada se više fizičkih svojstava razlikuje, usporedba je napravljena na temelju prosječne cijene proizvoda s istovjetnim fizičkim svojstvima. Stoga, u potonjem slučaju, nikakva prilagodba cijene nije bila potrebna za fizičku razliku između istovjetnih proizvoda, jer imaju jednaka osnovna fizička svojstva. U skladu s tim, ta se tvrdnja ne može prihvatiti.
(80)
Jedan od gore navedenih proizvođača izvoznika također je zatražio dodatne prilagodbe za razlike u fizičkim svojstvima u pogledu mase i bjeline dotičnog proizvoda. Tvrdio je da koristi sirovinu niže kvalitete te su stoga trošak i cijena njegovih proizvoda niži nego za istovjetni proizvod koji se prodaje u analognoj zemlji. Njegovu bi izvoznu cijenu stoga trebalo prilagoditi na razuman iznos. U tom pogledu se najprije podsjeća da trgovačkom društvu nije odobren status tržišnog gospodarstva i da njegovi troškovi proizvodnje stoga nisu provjereni. Osim toga, tvrdnja da su njegovi proizvodi otprilike 5 % teži od standardnih proizvoda nije pokrijepljena provjerljivim ili dodatnim dokumentima te se stoga smatra neutemeljenom. U pogledu bjeline, s obzirom na to da je navedeni proizvođač izvoznik u svojem podnesku priznao da su njegovi proizvodi uobičajene bijele boje, nije objasnio zašto bi prilagodba u tom pogledu bila opravdana. Stoga se te tvrdnje odbacuju.
(81)
Drugi proizvođač izvoznik je tvrdio da Komisija nije usporedila neke njegove izvozne cijene s uobičajenom vrijednosti odgovarajućeg najsličnijeg proizvoda. Taj se uvoz odnosio na prodaju dekorativnih proizvoda putem nepovezanog trgovca koji je, navodno, osigurao dekoraciju (naljepnice) besplatno. Kao posljedica toga, izvozna cijena nije uključivala trošak dekoracije i trebalo ju je stoga usporediti s uobičajenom vrijednosti utvrđenom za neukrašene proizvode ili, s druge strane, prosječnom uobičajenom cijenom ukrašenih i neukrašenih proizvoda.
(82)
Podsjeća se da trošak proizvodnje nije bitan čimbenik za usporedivost cijena koja se isključivo temelji na usporedbi između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene istovjetnih proizvoda. Iz dostavljenih informacija, također je jasno da su predmetni izvozni proizvodi zaista bili ukrašeni iako proizvođač izvoznik navodno nije snosio pune troškove povezane s dodanom vrijednosti koji se mogu pripisati dekoraciji. Međutim, to nije čimbenik koji može opravdati prilagodbu cijene za razlike u fizičkim svojstvima s istovjetnim proizvodom u analognoj zemlji. U svakom slučaju, s obzirom na kasnu fazu postupka u kojoj je dostavljen ovaj zahtjev, podaci dostavljeni u potporu tvrdnji ne mogu se provjeriti. U skladu s tim, zahtjev se odbacuje.
(83)
S obzirom na veliki broj mogućih kombinacija setova keramičkih stolnih proizvoda koji se prodaju u NRK-u odnosno Brazilu, za potrebe postizanja primjerene usporedbe cijena, smatralo se potrebnim grupirati različite setove na temelju broja i vrste elemenata kombiniranih u setu. Prosječna domaća prodajna cijena u analognoj zemlji za različite kombinacije tako grupiranih setova uspoređena je s izvoznom cijenom za kombinacije setova obuhvaćenih tim grupama.
(84)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da zbog velikog broja mogućih kombinacija proizvoda koji čine set, metodologija grupiranja ne omogućuje primjerenu usporedbu cijena, jer ne uzima u obzir svojstva svakog dijela koji čini set. Stoga je taj proizvođač izvoznik tvrdio da bi setove trebalo isključiti iz izračuna dampinške marže.
(85)
Podsjeća se da se izračuni dampinga za setove temelje na usporedbi prosječne cijene po kilogramu, a ne zasebno za svaki dio. Stoga je potrebno utvrditi točnu kombinaciju različitih dijelova u svakom setu radi primjerene usporedbe cijena u pogledu setova. Korištenom metodologijom grupiranja uzimaju se u obzir osnovna svojstva različitih kombinacija setova ako su setovi određeni kao npr. setovi za kavu i/ili čaj, setovi za jelo i drugi setovi kao i broj kombiniranih dijelova. U tim se okolnostima smatra da je napravljena primjerena usporedba u pogledu setova u smislu članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe. Iz toga proizlazi da se tvrdnja ne može prihvatiti.
(86)
Nadalje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 99. Privremene uredbe, ispitnim je postupkom utvrđeno da kineski proizvođači izvoznici općenito razvrstavaju svoje proizvode u do pet različitih kategorija od A do E uz značajne razlike u cijeni. Veliku većinu izvoza u Uniju, međutim, čine proizvodi iz kategorija A, B i C te njihove kombinacije. Navedeno razvrstavanje, međutim, nije opće primjenjivo niti utemeljeno ni na jednoj općenitoj normi industrije, nego je specifično za pojedino trgovačko društvo te omogućava razlikovanje cijena. S druge strane, proizvođač iz analogne zemlje na domaćem brazilskom tržištu prodaje proizvode koji su istovjetni proizvodima iz kategorije A, zbog čega je utvrđen utjecaj na usporedivost cijena. Prema tome, izvozna cijena prilagođena je naviše prema kineskoj kategoriji A kako bi bila usporediva s proizvodom koji prodaje analogni proizvođač na brazilskom tržištu. Ta razina navedene prilagodbe posebno je utvrđena za svako trgovačko društvo u uzorku kada je to bilo potrebno i temeljila se na stvarnoj i provjerenoj razlici u cijenama između različitih kategorija.
(87)
Nakon konačne objave, javio se jedan proizvođač izvoznik u uzorku i tvrdio da dijelovi njegove izvozne prodaje koja se obavljala preko nepovezanog trgovca sadržavali kombinaciju kategorija A i B te ih stoga trebalo prilagoditi na razinu cijene za kategoriju A. Tvrdio je da je razlika u cijeni iznosila 25 % i dostavio je preslike računa i ponuda kao dokaze u potporu tome.
(88)
Međutim, te informacije nisu dostavljene niti tijekom ispitnog postupka, uključujući posjet radi provjere, niti nakon Komisijine objave privremenih nalaza. S druge strane, taj je proizvođač tijekom cijelog ispitnog postupaka navodio da izvozi samo proizvode kategorije A. Nije dostavljen cijeli cjenik, iako je to od njega zatraženo u upitniku, kako bi se izračunala navodna razlika u cijeni između različitih kategorija, nego samo ograničeni broj ponuda. U takvim okolnostima i uzimajući u obzir vrlo kasnu fazu postupka u kojoj su dostavljene informacije, upitna je njihova pouzdanost i ni u kojem slučaju se ne može provjeriti. U skladu s tim, zahtjev se odbacuje.
(89)
Nadalje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 98. Privremene uredbe, također se ispitivalo je li prilagodba razine trgovine na temelju članka 2. stavka 10. točke (d) Osnovne uredbe bila opravdana. Utvrđeno je da je izvozna cijena na drukčijoj razini trgovine od uobičajene vrijednosti, jer je kineski izvoz većinom ostvaren na veleprodajnoj razini, dok se domaća prodaja u analognoj zemlji ostvarivala i na maloprodajnoj razini. Ispitnim je postupkom dalje utvrđeno da na oba tržišta različiti distribucijski lanci utječu na razinu cijene, a time i na primjerenu usporedivost cijena između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Prema tome, kako bi se primjereno usporedile izvozna cijena i uobičajena vrijednost, potonja je utvrđena za svaku vrstu proizvoda i prilagođena za svaku razinu korištenjem razlika u cijeni utvrđenih između različitih razina trgovine u analognoj zemlji. Podsjeća se da je, prema potrebi, napravljena dodatna prilagodba razine trgovine u Privremenoj uredbi na temelju razlike u cijeni utvrđene u pogledu količina prodanih na svakoj razini trgovine (uvodna izjava 98. Privremen uredbe). Ta dodatna prilagodba smatrala se opravdanom, jer je ispitni postupak u privremenoj fazi ukazao na to da, dok je većina kineske izvozne prodaje izvršena u velikim količinama, većina domaće prodaje napravljena je u manjim količinama što je dovelo do razlika u cijenama na istoj razini trgovine. Međutim, daljnji ispitni postupak i detaljnija analiza domaćih poslova prodaje u analognoj zemlji pokazali su, suprotno privremenim nalazima, da je omjer malih i velikih količina koje prodaje analogni proizvođač sličan omjeru kineskih proizvođača izvoznika. U skladu s tim, navedena se prilagodba više nije smatrala primjerenom ili opravdanom.
(90)
Kao treće, kako je opisano u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, ispitnim je postupkom utvrđeno da brazilski proizvođač na brazilskom tržištu prodaje isključivo brendirane proizvode, dok kineski proizvođači izvoznici ne izvoze brendirane proizvode, nego, proizvode „privatnih marki” ili generičke keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Potrošači obično doživljavaju brendirane proizvode kao proizvode koji odaju prestiž, provjerenu kvalitetu i dizajn, što znači i višu tržišnu cijenu, dok se generički proizvodi i/ili proizvodi privatnih marki, iako imaju ista fizička i tehnička svojstva, obično prodaju po znatno nižim cijenama. Dok se dodana vrijednost brendiranih proizvoda općenito ne može precizno kvantificirati u sažetku, jer se razlikuje od brenda do brenda i ovisi o mnogo različitih čimbenika poput percepcije potrošača, prepoznatljivosti brenda i drugih čimbenika koji se ne mogu kvantificirati, brazilski proizvođač u ovom je slučaju potvrdio da se njegovi brendirani proizvodi na brazilskom tržištu mogu prodavati po značajno višim cijenama od ostalih nebrendiranih proizvoda. Nadalje, izvješće o brazilskom tržištu stolnih i kuhinjskih proizvoda je potvrdilo da su brazilski potrošači izrazito usmjereni na brendove i da je brazilski proizvođač iz analogne zemlje proizvođač s dugom tradicijom i jako poznat. S obzirom na te elemente, napravljena je prilagodba domaće prodajne cijene prema dolje od 40 % u odnosu na uobičajenu vrijednost prema članku 2. stavku 10. točki (k) Osnovne uredbe.
(91)
S obzirom na gore navedenu prilagodbu, podsjeća se da su dva proizvođača izvoznika osporavala temelj na kojem je napravljena prilagodba, kao i razinu prilagodbe (vidjeti gornju uvodnu izjavi 67. Međutim, nesporno je da brendirani proizvod traži više prodajne cijene od istovjetnog nebrendiranog proizvoda i da to utječe na usporedivost cijena. Štoviše, osim informacija koje je dostavio proizvođač u analognoj zemlji, podaci o stvarnoj i provjerenoj cijene od proizvođača iz Tajlanda koji surađuje, kao i informacije primljene od jednog proizvođača iz Unije nakon privremene objave, potvrđuju da je razina prilagodbe primjerena. Točnije, utvrđeno je da je stanje na tržištu na Tajlandu usporedivo s Brazilom, jer postoji mali broj dobro poznatih brendova s dugom tradicijom. Tvrdnje se, stoga, ne mogu prihvatiti.
(92)
Nakon konačne objave ni jedan se proizvođač izvoznik nije protivio toj prilagodbi, dok je udruženje podnositelja pritužbe tvrdilo da je prilagodba za brendiranje previsoka, posebno u pogledu neporculanskih proizvoda. U potporu toj tvrdnji podnositelj pritužbe je uputio na cjenike i informacije koje su dostavili neki proizvođači iz Unije.
(93)
Dok dostavljene informacije potvrđuju nalaze Komisije da je dodana vrijednost brenda na određenom tržištu posebna za svako trgovačko društvo/brend, dane informacije ne mogu dovesti u pitanje razinu prilagodbe koja je utvrđena za brendirane proizvode koje prodaje analogni proizvođač na domaćem brazilskom tržištu, jer su se dane informacije odnosile samo na tržište Unije. S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, raznolikost tržišta Unije sa svojim regionalnim razlikama, i u pogledu usmjerenosti na brend, te veliki tržišni udio kineskog uvoza, stanje na tržištu Unije razlikuje se od brazilskog. Stoga, a i u svjetlu razmatranja u gornjim uvodnim izjavama 90. i 91., tvrdnja se ne može prihvatiti.
(94)
Kako je opisano u uvodnoj izjavi 101. Privremene uredbe, izvršene su daljnje prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija u svim slučajevima kada je utvrđeno da utječu na usporedivost cijena.
3.5. Dampinške marže
(95)
U izostanku komentara, potvrđuje se metodologija korištena za izračun dampinških marži, kako je određeno u uvodnim izjavama od 102. do 105. Privremene uredbe.
(96)
Nakon privremene objave, Komisija je obaviještena da su neka društva za trgovinu, koja ne proizvode dotični proizvod, pogrešno navedena u Prilogu I. Privremenoj uredbi i stoga se na njih primjenjivala dampinška pristojba utvrđena za proizvođače izvoznike koji surađuju. Komisija je obavijestila navedena trgovačka društva o svojoj namjeri da ih ukloni iz Priloga I. i dala im je mogućnost dostavljanja komentara. Nakon ispitivanja primljenih komentara, nekoliko je trgovačkih društava za trgovinu uklonjeno iz Priloga I. Prema potrebi, zamijenjeni su povezanim proizvođačem izvoznikom koji surađuje.
(97)
Uzimajući u obzir prilagodbe napravljene u odnosu na uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu, kako je određeno u gornjim uvodnim izjavama 67.- 94., i u izostanku daljnjih komentara, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjene, iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Proizvođači izvoznici koji surađuju, a koji nisu u uzorku
17,9
Sva ostala trgovačka društva
36,1
4. ŠTETA
4.1. Razmatrano razdoblje
(98)
Nakon konačne objave, nekoliko je zainteresiranih stranaka ponovilo da je razmatrano razdoblje trebalo započeti 2009. umjesto 2008., jer je gospodarska kriza počela 2008. i kretanja između 2009. i 2011. bilo bi jasno. U pogledu te tvrdnje, napominje se da 2009. ne predstavlja primjereniju godinu za početak razmatranog razdoblja s obzirom na činjenicu da su se učinci gospodarske krize u potpunosti osjetili te godine, što je dovelo do značajnog pada potrošnje u usporedbi s 2008. Tvrdnja se stoga konačno odbacuje.
4.2. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(99)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika dovelo u pitanje metodu izračuna brojčanih podataka o proizvodnji Unije koji su dani u uvodnoj izjavi 108. Privremene uredbe. Nekoliko zainteresiranih stranaka ponovilo je te komentare nakon konačne objave. Točnije, smatrale su da podnositelji pritužbe ne bi ispunili stalni zahtjev, jer raspoloživi statistički podaci PRODCOM ukazuju na puno višu razinu proizvodnje istovjetnog proizvoda u EU-u od brojke od 240 200 tona navedene u toj uvodnoj izjavi, što znači da bi podnositelji pritužbe predstavljali manje od 25 % proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Te su stranke izračunale da je proizvodnja Unije iznosila 313 187 tona tijekom RIP-a, a do te su brojke došli korištenjem svim podataka PRODCOM-a za porculanske keramičke stolne i kuhinjske proizvode i primjenom prilagodbe od 20 % prema dolje za neporculanske keramičke stolne i kuhinjske proizvode, analogno metodologiji koju je primijenio podnositelj pritužbe i koja se koristila u ispitnom postupku za utvrđivanje obujma uvoza.
(100)
U tom bi pogledu trebalo napomenuti da su, prvo, u okviru zakonske analize antidampinške pritužbe i u skladu s člankom 5. stavkom 4. Osnovne uredbe, službe Komisije provele detaljno ispitivanje prije pokretanja postupka. Komisija je analizirala podatke u pritužbi i kontaktirala sve poznate proizvođače iz Unije te ih zatražila da dostave podatke o proizvodnji, kao i njihovom stavu u pogledu pritužbe i da pomognu Komisiji u utvrđivanju drugim mogućih proizvođača, ako postoje. Informacije o proizvodnji dostavila su i udruženja proizvođača.
(101)
U pogledu te tvrdnje, nadalje, se napominje da su izvor podataka i metodologija za izračun proizvodnje Unije korišteni za svaku godinu razmatranog razdoblja, također, objašnjeni u uvodnoj izjavi 107. Privremene uredbe, tj. u skladu s onim što je napravljeno u fazi pritužbe, temelje se na podacima koje su dostavila europska i nacionalna udruženja, unakrsno provjerenima u odnosu na podatke koje su dostavili individualni proizvođači te s ostalim statističkim izvorima (posebno PRODCOM).
(102)
Kako su podnositelji pritužbe objasnili tijekom ispitnog postupka, podaci koje je dostavilo europsko udruženje temeljili su se, što se tiče porculanskih proizvoda, na podacima PRODCOM-a za porculanske stolne i kuhinjske proizvode, jer je oznaka PRODCOM-a za taj proizvod odgovarala porculanskim proizvodima obuhvaćenima ovim ispitnim postupkom. Što se tiče neporculanskih proizvoda, PRODCOM se nije mogao koristiti, jer je obuhvaćao puno više izrađenih proizvoda od neporculanskih proizvoda obuhvaćenih ovim ispitnim postupkom. Stoga su za ove proizvode nacionalna udruženja prikupila odgovarajuće podatke temeljene na njihovom detaljnom poznavanju svojih tržišta i te je informacije unakrsno provjerilo europsko udruženje prije dostavljanja ukupnih brojčanih podataka Komisiji. Te su brojke ažurirane tijekom ispitnog postupka. Štoviše, popis svih poznatih proizvođača nalazi se u nepovjerljivom spisu i Komisijina je pažnja bila usmjerena samo na postojanje dodatna tri proizvođača u Rumunjskoj. Razlika između statističkih podataka PRODCOM-a i brojke 240 200 proizlazi iz činjenice da opseg proizvoda iz ovog ispitnog postupka ne odgovara oznakama iz statističkih podataka PRODCOM-a što se tiče neporculanskih proizvoda, tj. puno je uži. U slučaju statističkih podataka Eurostat-a o uvozu, ta se razlika zaista mogla uzeti u obzir primjenom prilagodbe od 20 % prema dolje, no to nije bilo primjereno u slučaju podataka o proizvodnji EU-a prijavljenih u bazi podataka PRODCOM-a. Posebno bi se podaci PRODCOM-a za dvije države članice činili pretjerano velikima ako bi se primijenila ista metodologija.
(103)
Stoga je metodologija koju su koristile dotične stranke i koja je navedena u gornjoj uvodnoj izjavi 99. pogrešna. Štoviše, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da je proizvodnja koju je prijavila bilo koja država članica, uključujući gore navedene dvije države članice, i koja je uključena u nepovjerljivi spis bila podcijenjena. Također bi trebalo napomenuti da su za neke države članice podaci koje je dostavilo europsko udruženje i koji su korišteni u ispitnom postupku bili znatno viši nego da su se koristili prilagođeni podaci PRODCOM-a. S obzirom na gore navedeno, nema razloga za sumnju u podatke o proizvodnji prijavljene u ovom ispitnom postupku i rezultat ispitivanja reprezentativnosti.
(104)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 107. i 108. Privremene uredbe.
4.3. Potrošnja Unije
(105)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika osporavalo podatke o potrošnji Unije navedene u uvodnoj izjavi 110. Privremene uredbe. Ta se tvrdnja temeljila na pogrešnoj uporabi statističkih podataka PRODCOM-a za proizvodnju i prodaju Unije, kako je objašnjeno u gornjoj točki 4.2. i stoga se odbacuje.
(106)
Međutim, nakon ponovne provjere statističkih podataka Eurostata o uvozu, utvrđeno je da su ažurirani nakon uvođenja privremenih mjera što je dovelo do nekih manjih promjena. Stoga se radi iscrpnosti, na temelju ažuriranih statističkih podataka Eurostata o uvozu i podnesaka o prodaji industrije Unije na tržištu Unije, potrošnja Unije razvijala kako slijedi:
Tablica 1.
Obujam (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije
826 897
687 587
750 828
727 411
Indeks (2008. = 100)
100
83
91
88
(107)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 109. i od 111. do112. Privremene uredbe.
4.4. Uvoz iz dotične države
4.4.1. Obujam, cijena i tržišni udio dampinškog uvoza iz dotične zemlje
(108)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika osporavalo podatke navedene u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe. Navedena se tvrdnja temeljila na pogrešnoj uporabi statističkih podataka PRODCOM-a i stoga se odbacuje.
(109)
Na temelju ažuriranih Eurostatovih statističkih podataka o uvozu (vidjeti gornju uvodnu izjavu 106.), obujam, tržišni udio i prosječne cijene uvoza dotičnog proizvoda kretali su se kako slijedi:
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza (u tonama)
535 593
449 325
516 624
486 170
Indeks (2008. = 100)
100
84
96
91
Tržišni udio (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
1 274
1 307
1 473
1 498
Indeks (2008. = 100)
100
103
116
118
(110)
Ažurirani obujam, vrijednosti i kretanja gotovo su jednaki onima analiziranima u Privremenoj uredbi. Tržišni udio kineskog uvoza povećao se s 64,8 % 2008. na 66,8 % u RIP-u. Uvozna cijena povećala se za gotovo 18 % tijekom razmatranog razdoblja, s 1 274 EUR/tona na 1 498 EUR/tona.
(111)
Jedna je stranka tvrdila da nema nikakve poveznice između cijena i obujma kineskog uvoza. U tom pogledu se u skladu s člankom 3. stavkom 3. Osnovne uredbe razmatra je li došlo do značajnog porasta dampinškog uvoza, u apsolutnom iznosu ili relativno u odnosu na proizvodnju ili potrošnju u Uniji. U vezi s učinkom dampinškog uvoza na cijene, razmatra se je li dampinškim uvoznom došlo do značajnog sniženja cijene u usporedbi s cijenom istovjetnog proizvoda industrije Unije, odnosno je li takav uvoz na bilo koji drugi način utjecao na sniženje cijene u velikoj mjeri, odnosno spriječio rast cijene u velikoj mjeri, a do kojeg bi inače došlo. Ni jedan od tih čimbenika sam po sebi ne daje dostatno jasnu smjernicu.
(112)
U okviru gore navedenog konteksta, trebalo bi napomenuti sljedeće. Prvo, u vrijeme kad se potrošnja Unije oporavljala (2009.-2010.), došlo je do značajnog povećanja cijena kineskog uvoza, što bi ukazivalo na to da postoji poveznica. Međutim, važnije je da bi razvoj kineskih cijena tijekom razmatranog razdoblja trebalo ocijeniti u kontekstu značajne razlike u cijenama koja je već postojala 2008. i koja je prikazana prosječnim kineskim uvoznim cijenama (tablica 2.) i prosječnim prodajnim cijenama Unije (tablica 9.) koje su prijavljene u Privremenoj uredbi. Te velike razlike u cijenama potvrđene su visokim razinama sniženja cijena tijekom RIP-a. Povećanje cijena, stoga, nije spriječilo kineski uvoz da poveća tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja. Naime, taj je uvoz nastavio izvršavati jak pritisak na cijene industrije Unije koje su pale za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se taj komentar ne može prihvatiti.
(113)
U pogledu razvoja uvozne cijene (rast) i obujma uvoza (pad) od 2008. do 2011. i zatim 2012. koju je dostavila jedna grupacija kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, zabilježeni trend povećanja prosječnih uvoznih cijena ne može osporiti nalaz o štetnom dampingu tijekom RIP-a. Što se tiče razvoja obujma kineskog uvoza, i kako je već naglašeno u uvodnoj izjavi 114. Privremene uredbe i ponovno u gornjoj uvodnoj izjavi 109., pokazatelji tržišnog udjela pokazuje povećanje tržišnog udjela kineskog uvoza za 2 postotna boda. Štoviše, i kako je detaljnije objašnjeno u uvodnim izjavama 116. i 117. Privremene uredbe te u gornjoj uvodnoj izjavi 111., kineski je uvoz znatno snizio cijene.
4.4.2. Sniženje cijena
(114)
Nakon privremene objave, nekoliko je zainteresiranih stranaka zatražilo više detalja o izračunima sniženja cijena od onih koji su dani u uvodnoj izjavi 116. Privremene uredbe. Dodatne su informacije dostavljene u mjeri u kojoj to dopuštaju osjetljiva priroda tih informacija i činjenica da je proizvođačima iz Unije odobrena anonimnost.
(115)
Analogijom na odluku donesenu nakon uvođenja privremenih mjera o isključivanju s popisa izvoza nekih „netipičnih” proizvoda za potrebe izračuna dampinga (vidjeti gornju uvodnu izjavu 69.), navedeni su proizvodi, također, isključeni iz popisa izvoza korištenih za izračune štete. Ta je promjena imala samo manji učinak na marže sniženja cijena, koje su stoga ostale u jednakom rasponu kako je navedeno u uvodnoj izjavi 117. Privremene uredbe.
(116)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 113. do 117. Privremene uredbe.
4.5. Stanje industrije Unije
4.5.1. Općenito
(117)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da činjenica da se nekoliko čimbenika šteta poboljšalo između 2009. ili 2010. i RIP-a pokazuje da se industrija Unije razvijala u pozitivnom smjeru. Međutim, trebalo bi napomenuti da je ta analiza nepotpuna i da zanemaruje razvoj tih čimbenika tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Objašnjenja iz uvodne izjave 23. Privremene uredbe, također, treba uzeti u obzir u tom pogledu.
(118)
Na zahtjev zainteresirane stranke, potvrđuje se da su makroekonomski pokazatelji procijenjeni na razini cijele industrije Unije, dok su mikroekonomski pokazatelji analizirani na razini proizvođačâ iz Unije u uzorku, čime su uključena trgovačka društva koja nisu bila uključena u pritužbu.
(119)
CCCLA je naveo da mikroekonomski i makroekonomski pokazatelji dani u Privremenoj uredni nisu reprezentativni, jer bi ukupna proizvodnja u Uniji bila puno veća od podataka korištenih u ovom ispitnim postupku. Međutim, s obzirom na analizu i zaključke donesene u gornjoj točki 4.2., taj se argument odbacuje.
(120)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 118. do 121. Privremene uredbe.
4.5.2. Makroekonomski pokazatelji
4.5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(121)
Kako je navedeno u gornjem odjeljku 4.1., nekoliko je uvoznika osporavalo podatke o potrošnji navedene u uvodnoj izjavi 122. Privremene uredbe. Međutim, te brojke su unakrsno provjerene i potvrđene.
(122)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 122. do 124. Privremene uredbe.
4.5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(123)
Ažurirani podaci u tablici 2. ne utječu na tablice 4. i 5. Privremene uredbe.
(124)
U izostanku relevantnih komentara u pogledu obujma prodaje i tržišnog udjela, potvrđuju se uvodne izjave 125. i 126. Privremene uredbe.
4.5.2.3. Zaposlenost i produktivnost
(125)
U zajedničkom je podnesku nekoliko uvoznika osporavalo podatke o zaposlenosti i produktivnosti iz uvodnih izjava 127. i 128. Privremene uredbe, tvrdeći da nisu u skladu sa slikom koju daju određeni statistički podaci Eurostata (8).
(126)
Međutim, brojke za oba pokazatelja unakrsno su provjerene i smatraju se točnima. Brojke koje su dostavile stranke bile su preširoke i ne odnose se na proizvodnju istovjetnog proizvoda. U izostanku drugih komentara o zaposlenosti i produktivnosti, potvrđuju se uvodne izjave od 127. do 128. Privremene uredbe.
4.5.2.4. Visina dampinške marže
(127)
U izostanku komentara u pogledu visine dampinške marže, potvrđuje se uvodna izjava 129. Privremene uredbe.
4.5.3. Mikroekonomski pokazatelji
4.5.3.1. Zalihe
(128)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika osporavalo podatke o zalihama iz uvodne izjave 130. Privremene uredbe i njihovu relevantnost u usporedbi s javno dostupnim podacima o određenim proizvođačima iz Unije. Osim toga, nisu se slagali s izjavom da industrija Unije u biti radi prema narudžbi.
(129)
U pogledu rada prema narudžbi, ispitni postupak je potvrdio da je to zaista bio slučaj kod proizvođača iz Unije u uzorku i da je to uobičajena praksa u sektoru. Štoviše, podaci o zalihama dani u Privremenoj uredbi odnosili su se na provjerene podatke o zalihama od proizvođačâ iz Unije u uzorku, što se čini najpouzdanijim podatkom.
(130)
Nakon konačne objave ponovljeni su gornji komentari, no nisu dostavljeni novi argumenti. U izostanku daljnjih komentara o zalihama, potvrđuje se uvodna izjava 130. Privremene uredbe.
4.5.3.2. Prodajne cijene
(131)
U izostanku komentara u pogledu prodajnih cijena danih u Privremenoj uredbi, potvrđuje se uvodna izjava 131. Privremene uredbe.
4.5.3.3. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i plaće
(132)
Nakon objave otkrivena je administrativna pogreška u izračunu neto dobiti industrije Unije i povrata ulaganja (ROI). Navedena je pogreška ispravljena, a revidirani podaci iznose kako slijedi:
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RIP
Neto dobit od prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prometa)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Indeks (2008. = 100)
100
74
-13
84
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Indeks (2008. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Gornji ispravak ne utječe bitno na privremene nalaze u pogledu ta dva pokazatelja. Međutim, razina ponderirane prosječne dobiti proizvođačâ u uzorku bila je tijekom razmatranog razdoblja nešto niža nego što je privremeno utvrđeno, jer se snizila s 3,8 % na 3,2 % (umjesto s 4,2 % na 3,5 %). Povrat ulaganja uglavnom je slijedio trend zabilježen za dobit, ali se, kako je također navelo nekoliko zainteresiranih stranaka nakon konačne objave, tijekom razmatranog razdoblja razvijao uglavnom u pozitivnom smjeru, a ne negativnom.
(134)
Jedna je zainteresirana stranka postavila pitanje nestabilnost industrije Unije na početku razmatranog razdoblja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 134. Privremene uredbe. Ta je stranka tvrdila da se samo šteta prouzročena dampingom može uzeti u obzir i da nikakav damping nije utvrđen za drugo razdoblje osim 2011. Međutim, upućivanje na stanje industrije Unije u toj je uvodnoj izjavi napravljeno samo kako bi se analiziralo može li se dobit ostvarena na početku razmatranog razdoblja uzeti u obzir kao dobit koju bi industrija ostvarila u uobičajenim uvjetima. Utvrđeno je da se ne može.
(135)
Nekoliko je stranaka postavilo pitanje referentne razine dobiti iz uvodne izjave 135. Privremene uredbe i/ili predložilo druge (niže) referentne vrijednosti.
(136)
Grupacija kineskih proizvođača izvoznika navela da je razina dobiti tijekom RIP-a bila dobra stopa profitabilnosti. Međutim, navedena tvrdnja nije potkrijepljena. Druga je stranka, također, navela da se razine dobiti iznesene u Privremenoj uredbi nisu mogle smatrati uobičajenim razinama, a ta je stranka svoju tvrdnju temeljila na javno dostupnim podacima o dobiti njemačkog proizvođača između 1999. i 2007. Međutim, još je jedna zainteresirana stranka navela da se razina dobiti tijekom RIP-a iznesena u Privremenoj uredbi nije mogla smatrati „uobičajenom” na temelju zaključaka studije Komisije (9) koja je uključivala podatke o dobiti njemačkog proizvođača između 2004. i 2007. Slične su tvrdnje primljene nakon konačne objave.
(137)
U tom se pogledu podsjeća da je u Privremenoj uredbi zaključeno da se razina dobiti ostvarena na početku razmatranog razdoblja ne može smatrati uobičajenom dobiti, jer je industrija Unije već tada bila u nestabilnom položaju kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 134. Privremene uredbe. Osim toga, utvrđeno je da su se gore navedeni javno dostupni podaci o dobiti za 1999.-2007. njemačkog proizvođača odnosili ne samo na proizvodne aktivnosti u vezi s keramičkim stolnim i kuhinjskim proizvodima, nego i na druge važne segmente. Što se tiče Komisijine studije iz gornje uvodne izjave 136., u svjetlu opsega, cilja i vremena te studije, utvrđeno je da ona nije odgovarajući temelj za utvrđivanje profitabilnosti. Na primjer, u odnosu na dotični proizvod upućuje se na dobit samo jednog trgovačkog društva. Konačno, ni jedan od tri podneska iz uvodne izjave 136., koji su u suprotnosti s podneskom navedenim u donjoj uvodnoj izjavi 141., nisu dovoljno potkrijepljeni. Stoga se potvrđuje da se stopa dobiti od 3,2 % zabilježena tijekom RIP-a ne može smatrati prihvatljivom za taj proizvod.
(138)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da bi razine dobiti unutarnjeg dizajna, namještaja i/ili hrane švedskih maloprodajnih sektora trebalo koristiti kao referentnu vrijednost. Međutim, s obzirom na, između ostalog, razliku u razinama ulaganja za proizvodnju i dotične maloprodajne sektore, navedenu bi tvrdnju trebalo odbaciti.
(139)
Nakon konačne objave, stranka je tvrdila da kada bi se smatralo dobit od 6 %, kako je utvrđeno razumnim u ispitnom postupku o obući, uobičajenom razinom dobiti u trenutačnom predmetu, to ne bi bilo primjereno, jer ta razina utvrđena 2006. kada su gospodarske okolnosti bile puno povoljnije nego 2013. Taj se argument ne može prihvatiti. Prije svega, stranka govori o gospodarskim okolnostima općenito, a ne o specifičnoj situaciji na tržištu stolnih proizvoda. Točno je da se potrošnja značajno smanjila 2009., ali se od tada znatno oporavila. Još je važnije da razvoj potrošnje ne bi trebalo promatrati izolirano. S obzirom na veliki obujam dampinškog uvoza (tržišni udio od 66,8 %), razinu dampinga (dampinške marže u rasponu do 13,1 % do 36,1 %) i razinu sniženja cijena (u rasponu od 26,5 % do 47,6 %), stanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije bilo bi puno drukčije da je uvoz izvršen po nedampinškim cijenama. Stoga bi navedeni argument trebalo odbaciti.
(140)
Neke su stranke predložile referentnu vrijednost korištenu u drugom ispitnom postupku, tj. ispitnom postupku u vezi s keramičkim pločicama (10). Slični su komentari primljeni nakon konačne objave. Međutim, napominje se da se keramičke pločice, za razliku od kožne obuće i stolnih proizvoda, ne mogu jednako smatrati potrošačkim proizvodima. Na primjer, stopa po kojoj kućanstva kupuju ili zamjenjuju keramičke stolne proizvode i način njihova stavljanja na tržište te, na kraju, prodaja potrošačima bliža je kožnoj obući nego keramičkim proizvodima. Stoga se odbacuje zahtjev za korištenjem ciljne dobiti koja se primjenjivala u ispitnom postupku u vezi s keramičkim pločicama.
(141)
Podnositelji pritužbe su tvrdili da bi referentna razina dobiti trebala biti veća za 10 %, jer je proizvodnja stolnih i kuhinjskih proizvoda kapitalno intenzivna djelatnost koja, osim toga, zahtjeva visoki stupanj novih ulaganja i inovacije. Iako se potvrđuje da je dotična industrija zaista kapitalno intenzivna i da zahtjeva stalnu potrebu za ulaganjem, dostavljene informacije u potporu toj tvrdnji nisu mogle promijeniti privremeno korištenu referentnu vrijednost. U ispitnom se postupku nije moglo zaključiti da bi ta referentna vrijednost bila najprimjerenija za sve proizvođače iz Unije.
(142)
Skupina uvoznika osporavala je podatke o profitabilnosti u Privremenoj uredbi i izračunala, na temelju podataka o troškovima proizvodnje, prodajnu cijenu Unije i obujam te prodajne cijene iz Privremene uredbe te profitabilnost i došla do zaključka da je industrija Unije zapravo ostvarila dobit od 6 % tijekom RIP-a. Međutim, taj je izračun bio pogrešan, jer su se kombinirali podaci iz različitih izvora (proizvođači iz Unije u uzorku, industrija Unije u cjelini i Eurostat).
(143)
U izostanku daljnjih relevantnih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 132. do 137. Privremene uredbe.
4.5.3.4. Trošak proizvodnje
(144)
U zajedničkom je podnesku nekoliko uvoznika tvrdilo da podacima o troškovima proizvodnje iz uvodne izjave 138. Privremene uredbe ne slijede razvoj troškova rada i energije prikazan u Eurostatu. Stranke su naglasile da su se troškovi rada povećali u državama članicama. Jednako tako, razvoj troškova energije u Uniji ne podupire smanjenje troškova proizvodnje.
(145)
U tom se pogledu napominje da su preopćeniti bili troškovi rada i energije koje su dostavile stranke. Štoviše, činjenica da je industrija Unije uspjela smanjiti trošak proizvodnje tijekom razdoblja kada je općeniti trend bio suprotan, pokazuje izniman napor koji je industrija Unije uložila da bi smanjila troškove i ostala konkurentna.
(146)
Podaci o trošku proizvodnje dostavljeni u Privremenoj uredbi predstavljaju provjereni trošak proizvodnje za proizvođače iz Unije u uzorku. U izostanku daljnjih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 138. Privremene uredbe.
4.5.3.5. Zaključak o šteti
(147)
Nekoliko je stranaka osporavalo zaključak o šteti iznesen u Privremenoj uredbi na temelju poboljšanja nekoliko pokazatelja štete na samom kraju razmatranog razdoblja. Međutim, to ne može umanjiti činjenicu da se većina pokazatelja štete pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Pogoršanje pokazatelja štete može se primijetiti na većini makroekonomskih pokazatelja, kao što su obujam prodaje, kapacitet, prodaja nepovezanim potrošačima, zaposlenost, kao na pokazateljima štete povezanima s financijskim rezultatima industrije Unije kao što su profitabilnost i ulaganja.
(148)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 139. do 143. Privremene uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Uvod
(149)
U izostanku komentara u vezi s uvodnom izjavom 144. Privremene uredbe, potvrđuje se ta uvodna izjava.
5.2. Učinak dampinškog uvoza
(150)
Nekoliko je stranaka osporavalo zaključak donesen u uvodnoj izjavi 148. Privremene uredbe. Međutim, iako su neki postotci koji su naglašeni u uvodnim izjavama 145. i 147. Privremene uredbe u manjoj mjeri revidirani kako je gore objašnjeno, to ne mijenja činjenicu i zaključke sadržane u uvodnim izjavama od 145. do 148. Privremene uredbe.
(151)
Naime, s obzirom na razvoj tržišnog udjela kineskog dampinškog uvoza, jasno je da nema proturječnosti između uvodne izjave 147. Privremene uredbe, posebno u pogledu izjave da se sniženje prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije i njezina profitabilnost mogu pripisati padu cijena koji je na tržištu Unije prouzročio dampinški uvoz iz NRK-a i kretanja tržišnog udjela industrije Unije, kako je tvrdila jedna stranka.
(152)
Nadalje, činjenica da su se cijene uvoza iz NRK-a povećale tijekom razmatranog razdoblja, kako je navelo nekoliko stranaka, ne umanjuje zaključak o sniženju cijena i štetnom dampingu tijekom RIP-a.
(153)
U izostanku drugih komentara s obzirom na učinak dampinškog uvoza, potvrđuju se uvodne izjave od 145. do 148. Privremene uredbe.
5.3. Učinak ostalih čimbenika
5.3.1. Uvoz iz trećih zemalja osim dotične zemlje
(154)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 106., nakon uvođenja privremenih mjera, podaci Eurostata o uvozu su ažurirani. Prilikom unakrsne provjere tih novih podataka s prethodnim podacima sadržanima u Privremenoj uredbi, otkrivena je administrativna pogreška u izračunu podataka o uvozu iz Tajlanda i Turske. To je ispravljeno i, stoga, konačni podaci o uvozu istovjetnog proizvoda iz trećih zemalja, na temelju podataka Eurostata, iznose kako slijedi:
Tablica 4.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (u tonama)
100 972
81 464
81 595
89 146
Indeks (2008. = 100)
100
81
81
88
Tržišni udio (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2 378
2 354
2 590
2 519
Indeks (2008. = 100)
100
99
109
106
Obujam uvoza iz Turske (u tonama)
26 978
25 303
25 485
29 336
Indeks (2008. = 100)
100
94
94
109
Tržišni udio (%)
3,3
3,7
3,4
4
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2 776
2 649
2 802
2 855
Indeks (2008. = 100)
100
95
101
103
Obujam uvoza s Tajlanda (u tonama)
25 916
20 660
20 600
25 213
Indeks (2008. = 100)
100
80
79
97
Tržišni udio (%)
3,1
3
2,7
3,5
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
1 246
1 183
1 403
1 356
Indeks (2008. = 100)
100
95
113
109
(155)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je njegov tržišni udio ostao razmjerno stabilan.
(156)
Trebalo bi napomenuti da su se prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja povećale za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu su i dalje bile više od prosječnih prodajnih cijena kineske izvozne prodaje (za 68 % tijekom RIP-a).
(157)
Prije objave Privremene uredbe, CCCLA je ustanovio da bi, ako bi se uvoz iz Turske povećao za 8 % između 2010. i 2011., uvozne cijene iz Turske navodno bile samo oko 20 % više od uvoznih cijena iz NRK-a. Nekoliko je stranaka zatim osporavalo zaključak donesen u Privremenoj uredbi u pogledu turskog uvoza.
(158)
Imajući na umu da je postojala bitna pogreška u izvješću o turskom uvozu u Privremenoj uredbi i ažuriranim podacima kako je gore prikazano, ništa ne upućuje na to da turski uvoz, s obzirom na njegove cijene i tržišni udio, može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između kineskog izvoza dotičnog proizvoda i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Također bi trebalo napomenuti da se neuključivanje uvoza podrijetlom iz Turske u pritužbu ne može opisati diskriminirajućim jer u početnoj fazi nisu dostavljeni dostatni dokazi o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi u pogledu uvoza iz Turske.
(159)
Tržišni udio uvoza s Tajlanda nikada nije prešao 3,5 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(160)
Zbog gore navedenih razloga zaključuje se da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije materijalno utjecao na stanje industrije Unije tako da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3.2. Tržišni segmenti
(161)
U izostanku novih komentara o tržišnim segmentima, potvrđuju se uvodne izjave od 156. do 158. Privremene uredbe.
5.3.3. Potrošnja i potražnja
(162)
Jedna je stranka predložila da bi se šteta mogla pripisati dugotrajnom smanjenju potražnje za proizvodima koje proizvode Unija. Međutim, ispitni postupak nije potvrdio takav trend, kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 112. Privremene uredbe.
(163)
U izostanku daljnjih komentara u pogledu potrošnje i potražnje, potvrđuju se uvodne izjave od 159. do 166. Privremene uredbe.
5.3.4. Izvoz industrije Unije
(164)
Stranka je ukazala na to da su prosječne izvozne cijene Unije bile niže od prosječnih prodajnih cijena na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja. To je moglo utjecati na sposobnost industrije Unije da izvrši nova ulaganja ili zaposli novo osoblje. Sličan je argument ponovljen nakon konačne objave. Međutim, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 169. Privremene uredbe, na većinu pokazatelja štete ne mogu utjecati rezultati izvozne prodaje. Štoviše, također bi se moglo tvrditi da je ta prodaja na neki način djelomično nadoknadila štetu pretrpljenu na tržištu Unije. Nadalje, budući da su prosječne cijene izračunate dijeljenjem ukupne vrijednosti prodaje istovjetnog proizvoda ukupnim obujmom takve prodaje, drukčija ponuda proizvoda za prodaju na tržištu Unije u usporedbi s izvoznom prodajom može, također, ukupno dovesti do značajnih razlika u prosječnim prodajnim vrijednostima. Konačno, ta je izvozna prodaja predstavljala manje od 37 % ukupnog prodajnog obujma industrije Unije, tj. glavno tržište za industriju Unije još uvijek je daleko bilo domaće tržište Unije. Argument da je ta izvozna prodaja naštetila industriji Unije tako da je prekinula uzročno-posljedičnu vezu između uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije stoga se odbacuje.
(165)
U izostanku novih komentara u pogledu izvoza industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 167. do 170. Privremene uredbe.
5.3.5. Uklanjanje uvoznih kvota
(166)
Nakon privremenih mjera, druga je stranka predložila da bi uklanjanje uvoznih kvota utjecalo na proizvođače iz Unije tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, nisu dostavljene nikakve nove činjenice koje bi mogle promijeniti zaključak iz uvodne izjave 173. Privremene uredbe.
(167)
U izostanku novih potkrijepljenih komentara u pogledu uklanjanja uvoznih kvota, potvrđuju se uvodne izjave od 171. do 173. Privremene uredbe.
5.3.6. Narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije
(168)
Nakon uvođenja privremenih mjera, nekoliko je stranaka tvrdilo da se ispitni postupak u vezi s kartelom koji su pokrenula njemačka tijela iz uvodne izjave 175. Privremene uredbe ili kazna zbog sudjelovanja u kartelu iz iste uvodne izjave nisu propisno uzeli u obzir. Što se tiče tih tvrdnji, sljedeće se može dodatno reći uz ono što je navedeno u uvodnim izjavama 174. i 175. Privremene uredbe.
(169)
Njemački ispitni postupak o kartelu u kojem se ispituje navodno određivanja cijena od srpnja 2005. do veljače 2008. još uvijek traje. Budući da je proizvođačima iz Unije odobrena povjerljivost i s obzirom na činjenicu da konačni rezultati njemačkog ispitnog postupka koji je u tijeku još nisu objavljeni, ne moguće je komentirati detalje provedene analize. Međutim, može se potvrditi da ni jedan od proizvođača iz Unije u uzorku ne podliježe tom ispitnom postupku koji je u tijeku. U ispitnom postupku je, također, zaključeno da na mikroekonomske pokazatelje nisu utjecale ispitane prakse, a na makroekonomske pokazatelje samo u vrlo ograničenoj mjeri, ako uopće.
(170)
Što se tiče nalaza o kartelu za kupaonsku opremu, podsjeća se da je utvrđeno da je kartel za određivanje cijena bio aktivan između 1992. i 2004. te da je samo jedan od kažnjenih proizvođača aktivan i u sektoru stolnih i kuhinjskih proizvoda. Podaci koje je dostavio taj proizvođač u okviru reprezentativnosti i štete nisu pod utjecajem kartelskih praksa, jer su korišteni samo podaci o stolnim i kuhinjskim proizvodima tog proizvođača, a ne njegovi konsolidirani podaci. Stoga kazna koja se odnosi na taj kartel nije utjecala na podatke navedenog proizvođača. Nadalje se podsjeća da je razdoblje određivanja cijena bilo puno prije razmatranog razdoblja. Budući da je identitet proizvođačâ iz Unije povjerljiv, ne može se otkriti je li to trgovačko društvo uključeno u uzorak. Međutim, ako je proizvođač iz Unije u uzorku u svojim knjigama knjižio bilo koje stavke (npr. kazna za kartel) koje narušavaju sliku o šteti za potrebe ovog ispitnog postupka, tijelo koje provodi ispitni postupak isključilo bi ih kako relevantni čimbenici štete ne bi bili narušeni.
(171)
Stoga se odbacuju navodi o učinku gore navedenog ispitnog postupka o kartelu na analizu štete i uzročnosti.
(172)
Jedna je zainteresirana stranka navela da su postojali nezakoniti dogovori u vezi s cijenom i raspodjelom na tržištu između proizvođača iz Unije, no nije dostavila nikakve dokaze za taj navod i tvrdnja je stoga odbačena.
(173)
U izostanku novih komentara o narušavanju tržišnog natjecanja na tržištu Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 174. do 176. Privremene uredbe.
5.3.7. Načini proizvodnje
(174)
U izostanku novih komentara u pogledu načina proizvodnje, potvrđuju se uvodne izjave od 177. do 178. Privremene uredbe.
(175)
Jedan je uvoznik ponovio slične tvrdnje nakon konačne objave, dovodeći u pitanje razliku u načinima proizvodnje koje koriste proizvođači iz Unije u usporedbi s više obrtničkim načinima kineskih tvornica. Međutim, nije dostavljen nikakav pokrijepljeni argument koji bi moga promijeniti zaključak iz uvodne izjave 178. Privremene uredbe i tvrdnja se stoga konačno odbacuje.
5.3.8. Tržišta rabljenih proizvoda
(176)
U izostanku novih komentara o tržištima rabljenih proizvoda, potvrđuju se uvodne izjave od 179. do 180. Privremene uredbe.
5.3.9. Gospodarska kriza
(177)
Stranka je navela da se u uvodnoj izjavi 183. Privremene uredbe daje pogrešna analiza stanja tijekom razdoblja gospodarskog oporavka između 2010. i 2011. i da je učinak gospodarske krize podcijenjen. Ti su komentari ponovljeni nakon konačne objave. Međutim, tvrdnje nisu bile potkrijepljene. Također se mora naglasiti da se u citiranoj uvodnoj izjavi tvrdi da je dampinški uvoz iz NRK-a pojačao učinak gospodarskog pada. U pogledu učinka gospodarske krize, u uvodnoj izjavi 184. Privremene uredbe jasno je navedeno da činjenica da je gospodarska kriza mogla doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ipak nije mogla prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je navedena industrija pretrpjela tijekom RIP-a.
(178)
U izostanku novih komentara u pogledu gospodarske krize, potvrđuju se uvodne izjave od 181. do 184. Privremene uredbe.
5.3.10. Ostali čimbenici
(179)
U zajedničkom je podnesku nekoliko uvoznika tvrdilo da je pad zaposlenosti bio uobičajen razvoj u industriji potrošačkih dobara. Međutim, navedena tvrdnja nije potkrijepljena. Štoviše, čak i kada bi takav trend bio uobičajen u tom sektoru, ne bi mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i značajnih gubitaka radnih mjesta u sektoru. Tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(180)
Stranka je tvrdila da su preostali strukturni deficiti industrije Unije u vezi s postojećim prekomjernim kapacitetom, kako je prikazano u tablici 3. Privremene uredbe, mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije. Što se tiče tog argumenta, iako je industrija Unije već bila u nestabilnom položaju na početku razmatranog razdoblja i prošla kroz restrukturiranje, ispitni postupak je potvrdio da je bila konkurentna i dobro odgovarala na potražnju sa svih tržišta. Što se tiče tablice 3. Privremene uredbe, pad proizvodnje mora se promatrati u vezi s pritiskom koji proizlazi iz velikog obujma jeftinog uvoza iz NRK-a, jer je izvoz industrije Unije ostao stabilan. Stoga se tvrdnja nije mogla prihvatiti.
(181)
Jedna je stranka smatrala da Komisija nije razmotrila kumulativni učinak svakog od ostalih čimbenika štete. To je tvrdilo i nekoliko stranaka nakon konačne objave. Međutim, s obzirom na rezultate ispitnog postupka u odnosu na različite druge navedene čimbenike, ne može se zamisliti da je njihov kumulativni učinak mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu. Naime, za većinu drugih navedenih čimbenika, njihov je učinak bio mali, ako je uopće postojao.
(182)
Jedna je stranka smatrala da tijelo za provedbu ispitnog postupka nije razlikovalo istodobno pojavljivanje od uzročnosti. Međutim, dostavljene informacije u potporu tome nisu nikako mogle dovesti do zaključka u tom pogledu i tvrdnja je stoga odbačena.
(183)
U izostanku novih komentara o ostalim čimbenicima, potvrđuju se uvodne izjave od 185. do 190. Privremene uredbe.
5.4. Zaključak o uzročnosti
(184)
U izostanku novih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 191. Privremene uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodne napomene
(185)
U izostanku komentara u vezi s uvodnom izjavom 192. Privremene uredbe, potvrđuje se ta uvodna izjava.
6.2. Interes industrije Unije
(186)
Poljski proizvođač koji nije sudjelovao u pritužbi pozdravio je mjere, dok im se proizvođač iz Ujedinjene Kraljevine koji nije sudjelovao u pritužbi s interesima u uvozu dotičnog proizvoda protivio. Druga stranka smatra da bi pristojbe negativno utjecale na proizvođače koji svoju ponudu proizvoda dopunjuju uvozom iz NRK-a i prilagodili su se globalizaciji preko poslovnog modela u kojem se aktivnosti u vezi s visokom dodanom vrijednosti obavljaju u Uniji. Osim toga, potrošači bi se manje odlučivali za njihove proizvode, jer više ne bi nudili sve proizvode.
(187)
Što se tiče tvrdnje druge stranke, ispitano je stanje tog trgovačkog društva. Utvrđeno je da kineski uvoz stolnih proizvoda čini manji dio njihovog ukupnog uvoza. Međutim, trgovačko je društvo tvrdilo, bez dodatnog objašnjenja, da mu je taj uvoz važan. Trgovačko društvo nije dalo nikakve brojke o vlastitoj proizvodnji. Prema financijskim izvješćima, društvo je 2011. imalo dobit prije oporezivanja na ukupni promet od više od 10 %, od čega je većina ostvarena na tržištima izvan EU-a (nisu dostavljeni nikakvi podaci o dotičnom proizvodu). Na temelju toga se ne očekuje da uvođenje mjera ugrožava održivost tog trgovačkog društva. Što se tiče tvrdnje da bi se mnoga druga trgovačka društva, također, susrela s poteškoćama kao rezultat tih mjera, nisu dostavljeni nikakvi specifični dokazi. Štoviše, prema odgovorima primljenima u fazi provjeravanja reprezentativnosti prije pokretanja ispitnog postupka i podnescima primljenima naknadno, nema naznaka da se znatan broj trgovačkih društava nalazi u takvoj situaciji.
(188)
Učinak pristojba na proizvodne aktivnosti industrije Unije bio bi pozitivan. De facto, od nedavnog uvođenja privremenih antidampinških pristojba zabilježeno je nekoliko pozitivnih razvoja događaja u tom pogledu.
(189)
Gore navedeni pozitivni razvoji događaja potvrđuju izjavu podnositeljâ pritužbe da bi se proizvodnja Unije znatno povećala u vrlo kratkom roku korištenjem pogona, strojeva i radne snage koji su već raspoloživi, dok bi veća povećanja bila izvediva u dugoročnom razdoblju. Stoga bi imali koristi od otklanjanja nepoštenih cjenovnih praksa na tržištu, jer bi nova razina određivanja cijena još više privukla proizvodnju većeg broja proizvoda u Uniji, neovisno radi li se o velikim ili malim narudžbama, proizvodima s posebnim dizajnom ili nebrendiranim proizvodima široke potrošnje. To bi dovelo do stvaranja novih radnih mjesta koja uključuju vještine raznih vrsta i stoga bi se smanjila nezaposlenost.
(190)
Što se tiče nemogućnosti ponude svih vrsta proizvoda, ta se tvrdnja ne može prihvatiti, jer potrošači stalno traže promjenu ponude proizvoda i postojanje nekoliko izvora nabave.
(191)
U izostanku drugih komentara u pogledu interesa industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 193. do 198. Privremene uredbe.
6.3. Interes nepovezanih uvoznika
(192)
Dva najveća uvoznika u uzorku osporavala su svoju razinu suradnje u pogledu cjelokupnih podataka o profitabilnosti i marže između kupovnih i preprodajnih cijena nepovezanim kupcima, dok je jedan od njih doveo u pitanje nedavanje pristupa svojim financijskim izvješćima i tvrdio da se ništa ne bi promijenilo da je odobrio pristup. Stranke su tvrdile da im njihova veličina i poslovni model nisu omogućili dostavljanje detaljnih podataka koji su zatraženi. U konačnoj fazi je potvrđeno da je jedan od njih ponovno odbio pristup svojim financijskim izvješćima uvoznika i da ni jedan, unatoč pokušajima, nije uspio dostaviti potpune i iskoristive podatke o profitabilnosti te informacije o marži između nabavnih i preprodajnih cijena nepovezanim kupcima tako da ih mogu koristiti institucije u analizi stanje nepovezanih uvoznika. Ograničene informacije koje su dostavila oba trgovačka društva o svojim nabavnim i preprodajnim cijenama, iako nejasne, ipak su bile u potpunosti u skladu s dobivenim općim informacijama o uvećanom iznosu koje su sažete u uvodnoj izjavi 202. Privremen uredbe.
(193)
U uvodnoj izjavi 203. Privremene uredbe, zainteresirane su stranke pozvane da dostave dodatne, cjelovite i provjerljive podatke koji bi omogućili daljnju analizu učinka mjera na opskrbni lanac.
(194)
Nakon privremenih mjera, dva su nepovezana uvoznika poslala nove odgovore na upitnik za uvoznike. Osim toga, podnesci o interesu Unije primljeni su od drugih uvoznika koji nisu u uzorku, udruženja europske i međunarodne trgovine (Udruženje za vanjsku trgovinu), švedskog udruženja uvoznika, trgovaca na veliko i trgovaca na malo (Svensk Handel) CCCLA-a i proizvođača iz Unije s interesima u uvozu. Ni jedan podnesak nije sadržavao podatke iz kojih može donijeti zaključak o učinku mjera na opskrbni lanac.
(195)
Stranka je tvrdila da je podatak o zaposlenosti u prodajnom dijelu opskrbnog lanca pod utjecajem pristojba bio umanjen s obzirom na činjenicu da statistički podaci Eurostata pokazuju da u poduzećima za distributivnu trgovinu ukupno zaposleno više osoba (33 milijuna) nego u trgovačkim društvima za proizvodnju (31 milijun). Međutim, dostavljeni podaci odnosili su se općenito na poslovanje u vezi s uvozom i proizvodnjom i nisu se mogli koristiti za potrebe ovog ispitnog postupka.
(196)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika tvrdilo da pet uvoznika u uzorku osigurava više od 10 000 radnih mjesta koja se odnose na dotični proizvod, a ne 350 kako je navedeno u uvodnoj izjavi 200. Privremene uredbe. Brojke su ponovno provjerene. Trebalo bi naglasiti da je u okviru analize interesa uvoznikâ, broj radnih mjesta koji se odnosi na uvoz i ponovnu prodaju dotičnog proizvoda, uključujući dodatne funkcije, uzet u obzir. Zaposlenost koja se odnosi na druge proizvode ili podrijetla, ili na djelatnosti kao što su prodaja na veliko ili maloprodaja očito ne bi trebalo uključiti u taj broj. Podsjeća se da je ranije u postupku, skupina od 14 uvoznika procijenila odgovarajući broj ukupno uključenih radnih mjesta na razini uvoznikâ na 7 000. Čini se da je brojka razumno procijenjena na temelju ekstrapolacije situacije uvoznikâ u uzorku u mjeri u kojoj se njihovi brojčani podaci mogu koristiti.
(197)
Nekoliko je stranaka uložilo pritužbu u vezi s visokom brojkom bruto marže sadržanom u uvodnoj izjavi 202. Privremene uredbe, tvrdeći da je obmanjujuća. Međutim, ispitni postupak je pokazao da je velika većina uvoznika koji su odgovorili na pitanja za odabir uzoraka uvoznikâ navela je bruto maržu između nabavne i preprodajne cijene u iznosu od 50 % do 200 %, a uvoznici u uzorku bili su u sličnoj situaciji. Štoviše, nakon privremene objave, podnositelji pritužbe dostavili su nekoliko primjera u potporu objavljenim informacijama iz članka 202. Privremene uredbe, tj. u potvrdu omjeru uvozne cijene i maloprodajne cijene dotičnog proizvoda.
(198)
Proizvođač iz Ujedinjenog Kraljevstva s interesima u uvozu objasnio je da su te marže potrebne za pokriće određenih troškova koji nastanu u Uniji. Nisu dostavljeni nikakvi podaci koji bi omogućili izračun tih marža na temelju prometa.
(199)
Budući da su se samo od tri uvoznika u uzorku mogli dobiti i provjeriti iskoristivi podaci o uvoznim aktivnostima koje se odnose na dotični proizvod i da ta tri uvoznika predstavljaju samo oko 3 % uvoza dotičnog proizvoda, iz dotičnog podatka o ponderiranoj prosječnoj dobiti nije se mogao donijeti zaključak i, stoga, nije naveden u Privremenoj uredbi. Međutim, trebalo bi napomenuti da je ta ponderirana prosječna dobit bila stabilna (između 6 % i 10 % - raspon je dan zbog razloga povjerljivosti).
(200)
Jedan je uvoznik tvrdio da nema dovoljno proizvodnje bojanih proizvoda od kremenaste gline u Uniji i da nema druge mogućnosti, nego uvozi ih iz NRK-a. Ista je tvrdnja dana nakon objave. Međutim, ispitnim je postupkom utvrđeno da se bojani proizvodi od kremenaste gline mogu nabaviti iz nekoliko izvoza, uključujući proizvođače iz Unije. Štoviše, proizvođači iz Unije imaju proizvodni kapacitet za veću prodaju na tržištu Unije.
(201)
Informacije prikupljene tijekom ispitnog postupka nisu omogućile pravilno određivanje količine i u kojoj bi mjeri uvoznici mogli prenijeti povećanje nabavne cijene kao rezultat predloženih razina pristojbe. Međutim, ako se na uvoz iz NRK-a bude primjenjivala konačna antidampinška pristojba i s obzirom na informacije o bruto i neto maržama, ništa ne upućuje na to da bi održivost poslovanja uvoznikâ bila ugrožena. Jedan je uvoznik, također, predlagao da to ne bi negativno utjecalo na velike tržišne subjekte i uvoznike čija temeljna djelatnost nisu keramički stolni i kuhinjski proizvodi.
(202)
Zato se zaključuje da uvođenje mjera na predloženim razinama nema značajan nepovoljni učinak na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda u cjelini.
(203)
U izostanku dodatnih novih komentara o interesu nepovezanih uvoznika, potvrđuju se uvodne izjave od 199. do 211. Privremene uredbe.
6.4. Interes ostalih gospodarskih sektora
(204)
Nastavno na poziv sadržan u uvodnoj izjavi 203. Privremene uredbe, na dan objave privremenih mjera Komisija je izravno kontaktirala odgovarajuće trgovce na malo i udruženja trgovaca na malo, uvoznike koji bi se mogli baviti maloprodajom i dizajnere koji su bili poznati Komisiji te ih pozvala da ispune odgovarajuće upitnike. Neki primatelji koji su na početku tvrdili da su trgovci na malo, odgovorili su da se na njih ne odnosi ispitni postupak, jer nisu aktivni u tom sektoru. Komisija je na kraju primila sedam novih odgovora na upitnik za trgovce na malo. Navedenih sedam trgovaca na malo činilo je 1 % uvoza iz NRK-a tijekom RIP-a. Većina odgovora bila je nepotpuna u mnogim aspektima, no ipak su analizirani koliko je bilo moguće. Nikakvi odgovori nisu primljeni na upitnik za dizajnere.
(205)
Tako dobivene informacije u biti nisu osigurale nove dokaze o interesu ostalih gospodarskih sektora koji bi mogli osporiti zaključak donesen u uvodnoj izjavi 217. Privremene uredbe.
(206)
Nakon objave privremenih mjera, podnesci o interesu Unije u pogledu ostalih gospodarskih sektora primljeni su od uvoznika u uzorku i onih koji nisu u uzorku (uključujući poljskog uvoznika koji posluje u sektoru promotivnih predmeta), udruženja europske i međunarodne trgovine (Udruženje za vanjsku trgovinu), švedskog udruženja uvoznika, trgovaca na veliko i trgovaca na malo (Svensk Handel), nekoliko trgovaca na malo, CCCLA-a i osam trgovačkih društava za pečenje kave (od kojih se sedam nalazi u Italiji, jedno sa sjedištem u Austriji).
(207)
Trgovačka društva za pečenje kave su tvrdila da zbog vrlo malog broja proizvođača iz Unije koji pokrivaju njihovo tržište (najviše 5), od kojih većina uvozi iz NRK-a izravno ili preko sestrinskih društava, i velikog broja društava za pečenje kave (1 500 - 3 000), mjere na razini predloženoj u privremenoj fazi mogle bi ih omesti u nabavi točno jednakih predmeta u budućnosti. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Prvo, konačne mjere niže su od privremenih mjera. Drugo, ispiti postupak je pokazao da proizvođači iz Unije mogu dodatno rasporediti svoj proizvodni potencijal i dalje pokrivati industriju pečenja kave ako se šteta uzrokovana dampinškim uvozom iz NRK-a ukloni. S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, vrlo je vjerojatno da bi broj proizvođača iz Unije koji mogu preuzeti narudžbe od društava za pečenje kave bio veći od pet.
(208)
Društva za pečenje kave su tvrdila da bi antidampinške mjere negativno utjecale na njihov izvoz zbog gubitka konkurentnosti i mogućih protumjera kineskih tijela. Međutim, nema dokaza koji upućuju na to da bi razina uvedenih mjera dovela do takvog pada konkurentnosti, također imajući na umu da druge članice WTO-a imaju antidampinške mjere koje utječu na ovu vrstu proizvoda. Također je utvrđeno da je tvrdnja o protumjerama neutemeljena.
(209)
Trgovačka društva za pečenje kave tvrdila su da bi antidampinške mjere neizbježno dovele do općeg smanjenja njihova poslovanja, smanjenja prodaje, općeg povećanja cijene kave u hotelijerskom sektoru (hoteli, restorani i društva za proizvodnju i dostavu hrane) i do smanjenja kvalitete proizvoda i usluga. Sve bi to, navodno, ugrozilo znatan broj izravnih i neizravnih radnih mjesta. Međutim, imajući na umu što je temeljna djelatnost trgovačkih društava za pečenje kave i zaključke o učinku mjera na opskrbni lanac, ti se navodi ne mogu podržati. Također se napominje da se dostavljanje ukupnog broja radnih mjesta povezanih s globalnim poslovanjem, društva za pečenje kave ne može smatrati primjerenim temeljem za izračun broja radnih mjesta koja bi bila ugrožena zbog uvođenja antidampinških mjera.
(210)
Dva su trgovca na malo tvrdila da nema dovoljno proizvodnje novog koštanog porculana i koštanog porculana u Uniji i da nemaju druge mogućnosti, nego uvoziti ih iz NRK-a. Istu je tvrdnju dalo udruženje uvoznika nakon objave. Najprije općenito treba napomenuti da je cilj antidampinških mjera ponovna uspostava poštene trgovine, a ne blokiranje uvoza. U tom se slučaju ne može smatrati da se razinom mjera uvodi zabrana. Drugo, ispitnim je postupkom utvrđeno da se navedeni proizvodi mogu nabaviti iz nekoliko izvora, uključujući proizvođače iz Unije. Konačno, proizvođači iz Unije imaju proizvodni kapacitet za veću prodaju na tržištu Unije i mogli bi dodatno iskoristiti svoj potencijal ako se antidampinške mjere konačno uvedu.
(211)
Jedan je trgovac na malo tvrdio da bi mjere negativno utjecale na određene predmete za turističko tržište. Međutim, nikakve utemeljene informacije nisu mogle pokrijepiti tu tvrdnju. Osim toga, masa dotičnih predmeta u sektoru je ograničena.
(212)
Jedan uvoznik i trgovac na veliko tvrdio je da bi uvođenje mjera dovelo do vertikalne konsolidacije tržišta od strane nekih velikih dionika. Međutim, s obzirom na trenutačni broj dionika, to ne bi bilo vjerojatno u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju.
(213)
Nastavno na pitanja koja su se već rješavala u Privremenoj uredbi, napominje se da je nekoliko stranaka smatralo da interes manjih trgovačkih društava, kao što su trgovci na malo, distributeri i subjekti koji se bave promotivnim predmetima, nije dostatno uzet u obzir. To je ponovilo nekoliko stranaka nakon konačne objave. Mora se priznati da bi, ukupno gledano, mikro i mala poduzeća mogla biti osjetljivija na povećanje cijena kao rezultat antidampinških pristojba. Međutim, nema dokaza da će uvedena razina mjera imati značajan negativan učinak na druge gospodarske dionike koji su razvrstani kao MSP-ovi. Tvrdnja se stoga konačno odbacuje.
(214)
U izostanku dodatnih komentara o interesu ostalih gospodarskih sektora, potvrđuju se uvodne izjave od 212. do 217. Privremene uredbe.
6.5. Interes potrošača (kućanstava)
(215)
Iako ih je Komisija kontaktirala, ni jedna stranka koja izravno zastupa interese krajnjih kupaca, poput udruženja potrošača, nije podnijela nikakve prigovore.
(216)
Nekoliko je stranaka osporavalo zaključak donesen u uvodnoj izjavi 222. Privremene uredbe u pogledu viših cijena. Slične su tvrdnje dane nakon konačne objave.
(217)
Nije vjerojatno da će se pristojba u potpunosti prenijeti na potrošače i, pod pretpostavkom da razine uvoza i cijene ostanu jednake, antidampinške pristojbe značile bi dodatan godišnji trošak po kućanstvu manji od 1 EUR. Takav se izračun temelji na obujmu i vrijednostima uvoza tijekom RIP-a, predloženoj razini pristojba i broju kućanstava u Uniji.
(218)
Za takav učinak ne može se smatrati da može prevagnuti nad pozitivnim učinkom na industriju Unije proizašlim od ograničenja štete uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a.
(219)
Jedna je stranka tvrdila da će mjere prouzročiti manjak jeftinijih stolnih proizvoda. Ta je tvrdnja ponovljena nakon konačne objave. Međutim, tvrdnja se ne može podržati jer, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 157. Privremene uredbe, industrija Unije pokriva sva tržišta (uključujući jeftinije stolne proizvode).
(220)
U izostanku dodatnih komentara o interesu potrošača (kućanstava), potvrđuju se uvodne izjave od 218. do 226. Privremene uredbe.
6.6. Zaključak o interesu Unije
(221)
S obzirom na gore navedeno, potvrđuje se procjena u Privremenoj uredbi.
(222)
Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 227. do 229. Privremene uredbe.
7. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
7.1. Razina uklanjanja štete
(223)
Tvrdilo se da je profitna marža korištena za izračun iznosa pristojbe potrebne za uklanjanje učinaka štetnog dampinga previsoka. Ta je tvrdnja odbačena kako je objašnjeno u gornjem odjeljku 4.5.3.3.
(224)
Nekoliko je stranaka postavilo pitanje ciljne dobiti korištene za izračun marže štete. Ti su komentari razmotreni u gornjim uvodnim izjavama od 135. do 142. Na temelju analize tih komentara zaključuje se da bi ciljnu dobit od 6 % trebalo zadržati.
(225)
U izostanku drugih komentara o razini uklanjanja štete, potvrđuje se metodologija opisana u uvodnim izjavama od 230. do 234. Privremene uredbe.
7.2. Konačne mjere
(226)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. Prema tome, sve stope pristojbe trebalo bi odrediti na razini dampinških marža.
(227)
Mala prilagodba iz gornjih uvodnih izjava 115. i 132. dovela je nešto izmijenjenih marža sniženja ciljnih cijena, što se odražava u donjem popisa marža štete. Predložene antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Marža štete (%)
Stopa konačne pristojbe (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd i Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, i Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Svi ostali proizvođači izvoznici koji surađuju
17,9
79,0
17,9
Sva ostala trgovačka društva
36,1
110,1
36,1
(228)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (nasuprot pristojbama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvodâ podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvoz dotičnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na ove koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(229)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene se posebne mjere sastoje od dostavljanja carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. ovoj Uredbi. Uvoz koji nije popraćen takvim računom podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike.
(230)
Dođe li do značajnog povećanja obujma izvoza koji ostvaruje trgovačko društvo koje ima koristi od nižih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja dotičnih mjera, može se smatrati da takav porast obujma predstavlja promjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem individualnih stopa pristojbe te posljedično uvođenje pristojbe na cijelo područje zemlje.
(231)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena individualne stope antidampinške pristojbe (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (11) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, ovu će se Uredbu na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede individualne stope antidampinških pristojba.
(232)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina pristojbe na razini zemlje ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(233)
Kako bi se osigurao jednaki tretman novim izvoznicima i trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, i koja su navedeni u Prilogu I. ovoj Uredbi, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na nove izvoznike koji bi u suprotnom imali pravo na reviziju sukladno članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe.
(234)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz NRK-a i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom (konačna objava). Svim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle dati komentar na konačnu objavu.
(235)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
7.3. Konačna naplata privremenih antidampinških pristojba
(236)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marži i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, uvedenom Privremenom uredbom, u visini iznosa uvedenih konačnih pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, osim keramičkih noževa, keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 (oznake TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 i 6912009010) i podrijetlom iz NRK-a,.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
17,9
Sva ostala trgovačka društva
36,1
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa antidampinških pristojba navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Oslobađaju se iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 1072/2012 na uvoz keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, podrijetlom iz NRK-a.
2. Oslobađaju se iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 1072/2012 na uvoz keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, podrijetlom iz NRK-a. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad konačnih stopa antidampinške pristojbe.
Članak 3.
Članak 1. stavak 2. može se izmijeniti dodavanjem novog proizvođača izvoznika trgovačkim društvima koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 17,9 % kada novi proizvođač izvoznik iz NRK-a dostavi dostatne dokaze Komisiji:
a)
da nije uvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011.);
b)
da nije povezan ni sa jednim od izvoznika ili proizvođača u NRK-u koji podliježe mjerama uvedenima ovom Uredbom; i
c)
da je stvarno u Uniju izvozio dotični proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili je sklopio neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2013.