РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1293/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за създаване на Програма за околната среда и действията по климата (LIFE)и за отмяна на Регламент (ЕО) № 614/2007
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 192 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата доведоха до съществени подобрения в състоянието на околната среда. Въпреки това в областта на околната среда и климата остават големи предизвикателства, които, ако не бъдат разрешени, ще доведат до сериозни последствия за Съюза.
(2)
Справянето с тези предизвикателства, свързани с околната среда и климата, поради техния мащаб и сложност, следва да бъде финансирано предимно чрез основните програми за финансиране от страна на Съюза. В съобщението си от 29 юни 2011 г., озаглавено „Бюджет за Европа 2020“, Комисията, отчитайки предизвикателството с изменението на климата, заяви, че има намерение да увеличи свързаната с климата част от бюджета на Съюза на поне 20 %, като към това да допринасят и други политики. Настоящият регламент следва да допринесе за постигането на тази цел.
(3)
Тези програми за финансиране от страна на Съюза не могат да обхванат всички специфични нужди на действията в областта на околната среда и климата. Нужни са специфични подходи по отношение на действията в областта на околната среда и климата, които да разглеждат неравномерното интегриране на техните цели в практиките на държавите-членки, неравномерното и неправилно прилагане на законодателството в държавите-членки и недостатъчното разпространение на информация и недостатъчното насърчаване на политическите цели. Уместно е да се осигури проследяване на програмата, създадена с Регламент (ЕО) № 614/2007 на Европейския парламент и на Съвета (4) и да се приеме нов регламент. Следователно настоящият регламент следва да установи програма за финансиране, специално предназначена за действията в областта на околната среда и климата („програма LIFE“). За да се постигне съществено въздействие от финансирането от Съюза, следва да се установи тясно взаимодействие и взаимно допълване между програмата LIFE и други програми за финансиране на Съюза.
(4)
Природните блага са разпределени неравномерно по територията на Съюза, но ползите от тях засягат всички и се усещат от Съюза като цяло. Задължението на Съюза да запази тези блага изисква последователното прилагане на принципите на солидарност и споделяне на отговорностите, което предполага, че някои проблеми на Съюза в областта на околната среда и климата ще бъдат по-добре решени на регионално или местно равнище. От 1992 г. насам програмите LIFE играят съществено важна роля за повече солидарност и споделяне на отговорностите за запазване на общото благо на Съюза в областта на околната среда и климата. Програмата LIFE следва да продължи да играе тази роля.
(5)
Като се има предвид нейната характеристика и мащаб, програмата LIFE не може да разреши всички проблеми, свързани с околната среда и климата. По-скоро нейната цел следва да бъде да действа като катализатор на промени в разработването и прилагането на политиките, като предоставя и разпространява решения и най-добри практики за постигане на целите в областта на околната среда и климата и като насърчава новаторски технологии за околната среда и изменението на климата. В усилията си да постигне това, програмата LIFE следва да подпомага прилагането на Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 година „Благоденствие в рамките на нашата планета“, установена с Решение на Европейския парламент и на Съвета (5) ("7-ма програма за действие за околната среда").
(6)
Настоящият регламент установява финансов пакет от 3 456,655 милиона евро по текущи цени, което се равнява на 0,318 % от общата сума на бюджетните кредити за поети задължения, посочена в Регламента на Съвета (ЕС, Евратом) № 1311/2013 г. (6), за цялата продължителност на програмата LIFE, който представлява основната референтна сума за Европейския парламент и за Съвета в рамките на годишната бюджетна процедура по смисъла на точка 17 от Междуинституционално споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (7).
(7)
Съгласно заключенията на Европейския съвет от Люксембург от декември 1997 г. и на Европейския съвет от Солун от юни 2003 г. държавите кандидатки и държавите от Западните Балкани, включени в процеса на стабилизиране и асоцииране, както и държавите, спрямо които се прилага Европейската политика за съседство, следва да имат право да участват в програми на Съюза, в съответствие с условията, установени в съответните двустранни или многостранни споразумения, сключени с тези държави.
(8)
Съгласно Решение 2001/822/ЕО на Съвета (8) (Решение за асоцииране на отвъдморските страни и територии) лица от отвъдморска страна или територия (ОСТ) и когато е приложимо, съответни публични и/или частни органи и институции от ОСТ се допускат за участие в програми на Съюза при спазване на правилата и целите на въпросните програми, а също и на разпоредбите, приложими за държавата-членка, с която ОСТ е свързана.
(9)
С оглед на ефективността на направените в рамките на Съюза инвестиции в областта на околната среда и климата, някои дейности трябва да се изпълняват извън неговите граници. Тези инвестиции не винаги може да бъдат финансирани от финансовите инструменти за външна дейност на Съюза. По изключение и ако са спазени определени условия, установени с настоящия регламент, следва да са възможни дейности, финансирани по програмата LIFE, и в държави, които не участват пряко в програма LIFE, както и дейности на юридически лица, установени в тези държави.
(10)
Настоящият регламент следва да осигурява също така рамка за сътрудничество със съответните международни организации и осигуряване на подкрепа за тях, с оглед посрещане на нуждите в областта на околната среда и климата, които не попадат в обхвата на финансовите инструменти за външна дейност, като например някои проучвания.
(11)
Изисквания по отношение на околната среда и климата следва да бъдат интегрирани в политиките и дейностите на Съюза. Следователно програмата LIFE следва да бъде допълваща към други програми за финансиране от страна на Съюза, включително Европейския фонд за регионално развитие (9), Европейския социален фонд (10), Кохезионния фонд (11), Европейския фонд за гарантиране на земеделието (12), Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (13), Европейския фонд за морско дело и рибарство и „Хоризонт 2020 - рамковата програма за научни изследвания и иновации“ (14) („Хоризонт 2020“).
Комисията и държавите-членки следва да осигурят такова взаимно допълване на всички равнища. Взаимното допълване на равнището на Съюза следва да се гарантира чрез създаване на структурирано сътрудничество между програмата LIFE и програмите за финансиране от страна на Съюза при споделено управление в общата стратегическа рамка, създадена с Регламент на Европейския парламент и на Съвета (ЕС) № 1303/2013 (15) („Регламент за общоприложими разпоредби), по-специално с цел да се насърчава финансирането на дейностите, които допълват интегрирани проекти или подкрепят използването на решения, методи и подходи, разработени в рамките на програмата LIFE. Програма LIFE следва да насърчава също така използването на резултатите от изследвания и иновации в областта на околната среда и климата, постигнати по „Хоризонт 2020“. В този контекст програмата следва да предлага възможности за съфинансиране за проекти с ясни ползи за околната среда и климата с оглед осигуряване на полезни взаимодействия между програмата LIFE и „Хоризонт 2020“. Необходимо е координиране, за да се предотврати двойното финансиране. Комисията следва да предприеме действия, за да предотврати припокриване и допълнителна административна тежест за бенефициерите на проектите, в резултат на задължения за докладване по различни финансови инструменти. С цел гарантиране на яснота и практическа осъществимост на интегрираните проекти по програмата LIFE, евентуалните договорености за сътрудничество следва да се определят на ранен етап. Държавите-членки следва да предвидят позоваване на подобни договорености в своите споразумения за партньорство, за да се гарантира, че предимствата на интегрираните проекти могат да се вземат предвид по време на изготвянето на оперативни програми или програми за развитие на селските райони.
(12)
Спирането на загубата на биологично разнообразие, обръщането на този процес и подобряването на ресурсната ефективност, както и справянето с проблемите на околната среда и здравето продължават да бъдат основни предизвикателства пред Съюза. Тези предизвикателства изискват по-големи усилия на равнището на Съюза за предоставяне на решения и най-добри практики, които спомагат за постигането на целите от Съобщението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020: стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („стратегията „Европа 2020“). Освен това подобряването на управлението, по-специално чрез повишаване на осведомеността и участие на заинтересованите страни, е от съществено значение за постигането на целите в областта на околната среда. Следователно подпрограмата за околната среда следва да има три приоритетни области за действие: околна среда и ресурсна ефективност, природа и биологично разнообразие, както и управление и информация, свързани с околната среда. Следва да се даде възможност проектите, финансирани по програмата LIFE, да допринасят за постигането на специфичните цели на повече от една от тези приоритетни области и да включват участието на повече от една държава-членка.
(13)
Съобщението на Комисията от 20 септември 2011 г., озаглавено „Пътна карта за ефективно използване на ресурсите в Европа“ предложи основните етапи и действията, които са необходими за очертаване пътя на Съюза към по-ефикасно използване на ресурсите и устойчив растеж. Следователно приоритетната област „околна среда и ресурсна ефективност“ следва да подкрепи ефективното изпълнение на политиката на Съюза в областта на околната среда от публичния и частния сектор, по-специално в секторите на околната среда, обхванати от пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа, като се улесняват разработването и споделянето на нови решения и най-добри практики. В този контекст Комисията следва да гарантира съгласуваност и да избегне припокриване с „Хоризонт 2020“.
(14)
В Съобщението на Комисията от 3 май 2011 г., озаглавено „Нашата застраховка живот, нашият природен капитал: стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“ („Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“) са поставени цели за спиране на загубата и възстановяване на биологичното разнообразие. Тези цели включват, наред с другото, пълното прилагане на Директива 92/43/ЕИО на Съвета (16) и Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17), както и поддържането и възстановяването на екосистемите и услугите, които те предоставят. Програмата LIFE следва да допринася за постигането на тези цели. Следователно приоритетната област „природа и биологично разнообразие“ следва да акцентира върху изпълнението и управлението на мрежата „Натура 2000“, създадена съгласно Директива 92/43/ЕИО, по-специално по отношение на приоритетната рамка за действие изготвена въз основа на член 8 от същата директива, върху разработването и разпространението на най-добри практики по отношение на биологичното разнообразие и на Директива 92/43/ЕИО и Директива 2009/147/ЕО, както и върху по-широките предизвикателства пред биологичното разнообразие, установени от Стратегията на Съюза за биологичното разнообразие до 2020 г.
(15)
Приносът на програмата LIFE към годишните потребности от финансиране на мрежата „Натура 2000“ следва да се разглежда в контекста на осигурените разходи за биологично разнообразие от други фондове на Съюза. Следва да се обърне специално внимание на интегрираните проекти по програмата LIFE като механизъм за координирано финансиране за мрежата „Натура 2000“, предвид техния потенциал за мобилизиране на финансови средства и увеличаване на капацитета за усвояване на средства за разходите за природа и биологично разнообразие в рамките на други фондове на Съюза.
(16)
Горите играят значителна роля за околната среда и климата, например по отношение на биологичното разнообразие, водите, почвите и смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него. Горите и почвите помагат за регулирането на климата чрез поглъщането на въглероден диоксид (CO2) от атмосферата и съхранението на огромни количества въглерод. Нужно е осигуряването на подходящи съвместими данни и информация, за да се оптимизира тази роля. Следователно настоящият регламент следва да представлява също така рамка за подкрепа на полезните взаимодействия между действията в областта на околната среда и климата, които са свързани с горите и почвите, включително и наблюдението на тези действия. Недостигът на вода и засушаванията, както и управлението на риска от наводнения представляват други области за увеличаване на полезните взаимодействия.
(17)
С оглед на оптимално използване на средствата по програмата LIFE следва да се насърчава взаимодействието между подпрограмата за околната среда, по-специално за опазване на биологичното разнообразие, и мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптация към това изменение по подпрограмата за действия по климата.
(18)
В Съобщението на Комисията от 15 декември 2011 г., озаглавено „Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“ („Пътна карта 2050“), се потвърждава, че изпитването на нови подходи за смекчаване на изменението на климата ще продължи да бъде от съществено значение за преминаването към икономика с ниска въглеродна интензивност. Адаптацията към изменението на климата, като междусекторен приоритет на Съюза, също трябва да бъде гарантирана. Освен това насърчаването на управлението и повишаването на осведомеността са от съществено значение за постигането на конструктивни резултати и за гарантиране на участието на заинтересованите страни. Следователно подпрограмата за действия по климата следва да подкрепя усилията, които допринасят към трите приоритетни области: смекчаване на изменението на климата, адаптация към изменението на климата и управление и информация, свързани с климата. Следва да се даде възможност проектите, финансирани по програмата LIFE, да допринасят за постигането на специфичните цели на повече от една от тези приоритетни области и да включват участието на повече от една държава-членка.
(19)
Приоритетната област „смекчаване на изменението на климата“ следва да допринася за разработването и изпълнението на политиката и законодателството на Съюза по отношение на климата, по-специално по отношение на мониторинга и докладването на емисиите на парникови газове, политиките, свързани със земеползването, промяната на земеползването и горското стопанство, опазването на естествените поглътители на въглерод, системата за търговия с емисии, усилията на държавите-членки за намаляване на емисиите на парникови газове, улавянето и съхранението на въглерод, възобновяемата енергия, енергийната ефективност, транспорта и горивата, защитата на озоновия слой и флуорираните газове. Изграждането на инфраструктура за улавяне и съхранение на въглерод се считат за попадащи извън обхвата на програмата LIFE и следователно няма да бъдат подкрепяни.
(20)
Първите последици от изменението на климата вече може да се видят в Европа и в световен мащаб, като екстремни климатични условия, водещи до наводнения и суши, както и покачващите се температури и морското равнище. Следователно приоритетната област „адаптация към изменението на климата“ следва да помогне на населението, икономическите сектори и регионите да се адаптират към посочените въздействия, посредством специфичните мерки и стратегии за адаптация. Действия в тази област следва да бъдат допълващи към действията, отговарящи на условията за финансиране по финансовия инструмент за гражданска защита, установен с Решение № 1313/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (18). Изграждането на големи инфраструктурни проекти се счита за попадащо извън обхвата на програмата LIFE и следователно няма да бъдат подкрепяно.
(21)
Пълното прилагане на политиката и законодателството в областта на околната среда и климата е неразделно свързано с постигането на по-добро управление, подобряване на участието на заинтересованите лица и разпространението на информация. Следователно приоритетните области „управление и информация“ и по двете подпрограми следва да подкрепят разработването на платформи за сътрудничество и споделянето на най-добри практики с оглед на по-ефективното спазване и прилагане на законодателството, включително програми за обучение на съдии и прокурори, и следва да генерират подкрепа от обществеността и заинтересованите страни към усилията на Съюза за формиране на политиката в областта на околната среда и климата. По-специално следва да се подкрепят подобрения в разпространението на базата знания и най-добрите практики при прилагането на законодателството на Съюза, при повишаването на осведомеността, както и при участието на обществеността, достъпа до информация и достъпа до правосъдие по въпроси от областта на околната среда.
(22)
Предоставянето на подпомагане в рамките на настоящия регламент следва да се извършва в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (19). Проектите, финансирани по програма LIFE, следва да отговарят на критериите за допустимост и подбор с оглед осигуряване на възможно най-доброто използване на фондовете на Съюза и осигуряване на добавена стойност за Съюза. При оценката на добавената стойност за Съюза Комисията следва да обръща специално внимание, доколкото е приложимо към приоритетните области, на потенциала на резултатите от проектите, който да бъде за възпроизвеждан и прехвърлян, устойчивостта на техните резултати и приноса към постигане на общите и специфичните цели на приоритетните области, както и на тематичните приоритети, осъществявани посредством темите на проектите. Следва да бъдат насърчавани проекти с междусекторно въздействие. Комисията следва да насърчава и стимулира също така и използването на „зелените“ обществени поръчки, по-специално при изпълнението на проекти.
(23)
С цел поддържане на равни условия за всички предприятия, извършващи дейност на вътрешния пазар, и с оглед избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията, предоставеното финансиране по програма LIFE следва да е насочено, когато е уместно, към недостатъците на пазара. Освен това в случаите, когато финансирането представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), то следва да се планира по начин, който съответства на правилата за държавните помощи, така че да се предотвратят нарушения на пазара, като например изместване на частното финансиране, създаване на неефективни пазарни структури или запазване на неефективни предприятия, и не може да бъде използвано докато не бъде одобрено от Комисията в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС, освен ако не е в съответствие с регламент, приет съгласно Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета (20).
(24)
С цел да се подобри прилагането на политиката в областта на околната среда и климата и да се засили интеграцията на целите по отношение на околната среда и климата в други политики, програмата LIFE следва да насърчава проекти, които подпомагат интегрирани подходи към изпълнението на законодателството и политиката в областта на околната среда и климата. Подобни интегрирани проекти следва да служат като конкретни инструменти за засилване на интеграцията на целите за околната среда и климата в други политики на Съюза и в цялостните разходи на Съюза в съответствие със стратегията Европа 2020. Те следва да предоставят примери за добри практики за ефективно и добре координирано изпълнение на политиката на Съюза за околната среда и климата в държавите-членки и регионите. Интегрираните проекти по подпрограмата за околната среда следва да акцентират главно върху прилагането на Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г., като особено внимание се отделя на ефективното управление и консолидирането на мрежата „Натура 2000“, създадена съгласно Директива 92/43/ЕИО, чрез прилагане на приоритетни рамки за действие, изготвени въз основа на член 8 от същата директива, прилагането на Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (21) и върху прилагането на законодателството по отношение на отпадъците и въздуха.
(25)
Интегрираните проекти с фокус върху набелязаните теми следва да бъдат многоцелеви механизъм за изпълнение (например насочени към екологични ползи и изграждане на капацитет), като по този начин дават възможност за постигане на резултати в други области на политиките, по-специално по отношение на морската среда, в съответствие с целите на Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22). Интегрирани проекти също може да бъдат планирани и в други екологични области. В рамките на подпрограмата за действия по климата такива проекти следва да се отнасят по-специално до стратегии и планове за действие за смекчаване на изменението на климата и за адаптация към него.
(26)
Интегрираните проекти следва да подпомагат само поредица от конкретни дейности и мерки, докато други дейности, които допълват включените в проекта, следва да бъдат финансирани от други програми за финансиране от страна на Съюза, както и от национални и регионални фондове, и фондове от частния сектор. Финансирането по линия на програмата LIFE следва да използва полезните взаимодействия и да гарантира съгласуваност между различните източници на финансиране на Съюза, като предоставя стратегически акцент върху околната среда и климата и същевременно осигурява опростяване на процедурите.
(27)
Интегрираните проекти със специален акцент върху прилагането на законодателството и политиката на Съюза в областта на околната среда и климата чрез интегрирани подходи изискват действия във всички части на Съюза и във всички сектори, към които е насочен настоящият регламент. Това налага въвеждането на разпределителен елемент в процеса на подбор за улесняване на постигането на географски баланс, както и полагането на усилия от страна на държавите-членки, ако е необходимо, с подкрепата на проект за техническа помощ по линия на LIFE, за да изготвят и предложат най-малко един интегриран проект по време на програмния период на LIFE.
(28)
Предвид факта, че подходът с интегрирани проекти е новост, при необходимост заинтересованите страни следва да получат подкрепа чрез техническа помощ. Една двуетапна процедура за кандидатстване следва да облекчи фазата за кандидатстване. През първия етап следва финансов план да посочва кои други източници за финансиране - от Съюза, национални или частни, трябва да бъдат мобилизирани и до каква степен. Едва на втория етап следва да се изискват писма за намерение от поне още един източник на финансиране, за да се гарантира, че е изпълнено изискването за мобилизиране на допълнителен източник на финансиране. Степента, до която са мобилизирани други фондове на Съюза, следва да бъде взета предвид по време на фазата на възлагане.
(29)
Успехът на интегрираните проекти е свързан с тясно сътрудничество между националните, регионалните и местните органи и недържавните участници, свързани с целите на програмата LIFE. По тази причина следва да се прилагат принципите на прозрачност и оповестяване на решенията, свързани с изготвянето, прилагането, оценяването и мониторинга на проекти.
(30)
За проекти по подпрограмата за околната среда, различни от интегрирани проекти, следва да се предвиди пропорционално разпределение на средствата между всички държави-членки за срока на първата многогодишна работна програма в съответствие с принципите на солидарност и споделена отговорност посредством изготвяне на прогнозно национално разпределение на средства.
(31)
С цел изграждане на капацитет на държавите-членки за участие в програмата LIFE, на всяка държава-членка, която отговаря на съответните изисквания, установени с настоящия регламент, следва да се предоставя гарантирано финансиране за проекти за изграждане на капацитет. Такова финансиране следва да се предоставя въз основа на съгласуван план за изграждане на капацитет, в който се очертават необходимите интервенции и средства.
(32)
В програмата LIFE качеството следва да служи като главен критерий, ръководещ оценката на проекта и процеса на възлагане. Разпределителните елементи, въведени с цел да се отрази географският баланс, са с ориентировъчен характер и не предполагат обезпечени средства или разпределения по държава-членка.
(33)
Съюзът е страна по Конвенцията за достъп до информация, участието на обществеността в процеса на вземане на решения и достъп до правосъдие по въпроси на околната среда („Конвенцията от Орхус“) на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН). Следователно работата на неправителствените организации (НПО) и мрежите от организации с нестопанска цел за постигане на цел от общ интерес за Съюза, следва да бъде подпомагана, тъй като те ефективно подкрепят целите на Конвенцията от Орхус, като активно дават израз на опасенията и застъпват гледните точки на гражданите на Съюза в рамките на процеса на разработване на политиката, както и подкрепят нейното изпълнение и повишават осведомеността по проблеми, свързани с околната среда и климата, и ответните действия на политиката. Целесъобразно е по програма LIFE да бъде подпомаган широк обхват от НПО, както и мрежи от организации с нестопанска цел, които се стремят към постигане на цел от общ интерес за Съюза, и които работят главно по действия в областта на околната среда и/или климата, чрез конкурентно и прозрачно отпускане на безвъзмездни средства за оперативни разходи, с оглед подпомагането им ефективно да допринасят за политиката на Съюза, и за насърчаване и укрепване на изпълнението и прилагането на целите на Съюза по отношение на околната среда и климата, както и изграждане и укрепване на техния капацитет, за да станат по-ефективни партньори.
(34)
С оглед изпълнението на своята роля по иницииране на разработването и прилагането на политиката в областта на околната среда и климата, Комисията следва да използва ресурси по програма LIFE, за да подпомага инициирането, изпълнението и целенасоченото интегриране на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата, включително придобиването на услуги и стоки. Отпуснатите финансови ресурси за комуникационни дейности по настоящия регламент следва да обхващат и институционалната комуникация по политическите приоритети на Съюза, както и по статуса на изпълнение и транспониране на цялото основно законодателство на Съюза в областта на околната среда и климата.
(35)
Настоящото пазарно несъответствие между търсенето и предлагането на заеми, дялов капитал и рисков капитал е вероятно да продължи в контекста на финансовата криза, и поради това е целесъобразно да се позволи използването на финансови инструменти за подпомагане на проекти, които могат да генерират приходи в областта на околната среда и климата. Финансовите инструменти, които се подкрепят по програма LIFE, следва да се използват по икономически ефективен начин за задоволяване на конкретни пазарни нужди в съответствие с целите на програмата и не следва да изместват частното финансиране. Следва да бъде възможно комбинирането на финансови инструменти с безвъзмездни средства, финансирани от бюджета на Съюза, включително по настоящия регламент.
(36)
Опитът от предишните програми LIFE показа нуждата от съсредоточаване на усилията върху конкретни приоритети и сфери на действие на политиката в областта околната среда и климата. Тези тематични приоритети не следва да са изчерпателни с цел да се даде възможност на кандидатите да внасят нови предложения в други области и да включват нови идеи за посрещане на нови предизвикателства. Многогодишните работни програми следва също да бъдат гъвкави, за да се постигнат целите на програмата LIFE, като същевременно осигуряват нужното постоянство на темите на проектите, които прилагат тематичните приоритети, за потенциалните кандидати, за да планират, изготвят и представят предложенията. Първата многогодишна работна програма следва да бъде валидна за период от четири години, последвана от втора работна програма с тригодишна продължителност. И двете работни програми следва да съдържат неизчерпателен списък от теми на проекти, които изпълняват тематичните приоритети.
(37)
Опитът от предишните програми LIFE изтъкна значението на националните звена за контакт LIFE, по-специално за предоставяне на подкрепа за кандидатите и бенефициерите, като по този начин допринасят за успешното изпълнение на програмите. Поради това системата от национални и регионални звена за контакт LIFE следва да бъде продължена и укрепвана, когато е възможно, по-специално в държавите-членки със слабо усвояване на средствата за проекти, и да се засили сътрудничеството между Комисията и националните звена за контакт LIFE, както и между националните и регионалните звена за контакт LIFE. Опитът от предишните програми LIFE също така подчерта значението на гарантирането на ефективното разпространение на резултатите от проектите и комуникационните дейности за повишаването на ефекта на лоста и добавената стойност за Съюза на програмата LIFE, по-специално посредством организиране на семинари, работни срещи и други дейности, насочени към обмяна на опит, знания и добри практики в рамките на Съюза. Поради това Комисията следва да продължи и засили целенасочените дейности за популяризиране, включително дейностите със специален акцент върху интегрираните проекти, по-специално в държавите-членки със слабо усвояване на средствата, и във връзка със специфични сектори, и да улеснява сътрудничеството и обмена на опит между бенефициерите по програмата LIFE и другите. Комисията следва също така да продължи да публикува редовно списъка с проекти, финансирани по линия на програмата LIFE, заедно с кратко описание на целите и постигнатите резултати, и резюме на изразходваните средства, като използва подходящи медии и технологии.
(38)
С оглед опростяването на програмата LIFE и намаляване на административната тежест за кандидатите и бенефициерите следва в по-голяма степен да се използват единни ставки и еднократни фиксирани суми, без да се компрометира допустимостта на ДДС и на разходите за постоянен персонал съгласно условията, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Както е според съществуващата практика, съвкупният размер на средствата, предоставени на проектите от публични организации (в ролята им на координиращ проекта бенефициер и/или асоцииран бенефициер), следва да надхвърля с поне 2 % размера на разходите за заплати за служители на националните администрации, които се таксуват за проекта. Средства на Съюза не следва да се използват за субсидиране на националните бюджети, като например за покриване на разходите за ДДС. При все това съществува твърде ограничена информация относно сумите от средства на Съюза, които се използват за покриване на ДДС. Във връзка с това в междинната и последващата оценка на програмата LIFE Комисията следва да представи преглед по държава-членка на възстановяванията на ДДС, които бенефициерите по проекти по LIFE са изискали на етапа на окончателно плащане.
(39)
Максималният размер на съфинансирането следва да се определи на такова равнище, каквото е необходимо с цел да се поддържа ефективното ниво на подпомагане, осигурено от програма LIFE.
(40)
Програма LIFE и подпрограмите ѝ следва да бъдат редовно подлагани на мониторинг и оценявани по съответни показатели за изпълнение, за да се даде възможност за корекции, включително за всички необходими преразглеждания на тематичните приоритети. При допълнителното определяне на показателите за изпълнение за оценката на програмите и проектите, Комисията следва да постави акцент върху мониторинга на качеството въз основа на показатели за изпълнение и очаквани резултати и въздействие. Комисията следва също така да предложи метод за мониторинг на дългосрочния успех на проектите, по-специално в приоритетната област природа и биологично разнообразие. С цел да се осигурят доказателства за съпътстващите ползи, които двете подпрограми могат да допринесат за действията по климата и биологичното разнообразие, както и да се осигури информация за нивото на разходите, мониторингът на програмата LIFE следва да проследява разходите, направени във връзка с действията по климата и с биологичното разнообразие, както е определено в „Бюджет за Европа 2020“. Посоченото проследяване следва да се основава на обикновена методика чрез отнасяне на разходите към една от следните три категории: разходи, извършени само във връзка с климата/ биологичното разнообразие (да се отчитат като 100 %), разходи в значителна връзка с климата/биологичното разнообразие (да се отчитат като 40 %), и разходи без връзка с климата/биологичното разнообразие (да се отчитат като 0 %). Посочената методика не следва да изключва използването на по-точни методики, когато е целесъобразно.
(41)
Предвид дългогодишния опит на Комисията в управлението на програмата LIFE и проектите по нея и положителния опит на бенефициерите по програма LIFE с външни екипи за мониторинг, управлението на програмата LIFE следва да остане в рамките на Комисията. Всяка промяна в структурата на управление на програма LIFE и проектите по нея следва да подлежи на предварителен анализ на разходите и ползите и да обръща специално внимание на осигуряването на адекватен и цялостен експертен опит, по-специално в приоритетната област „природа и биологично разнообразие“.
(42)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, неоснователно изплатени или неправомерно използвани средства, и в случаите, когато е необходимо, санкции.
(43)
С цел да се осигури възможно най-добрата оценка на използването на средствата на Съюза, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с показателите за изпълнение, приложими към тематичните приоритети по подпрограмата за околната среда и приоритетните области по подпрограмата за действия по климата, да изменя тематичните приоритети, посочени в приложение III, и да увеличава процентната стойност на бюджета, разпределен за безвъзмездни средства за проекти, които подкрепят опазването на природата и биологичното разнообразие. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(44)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент във връзка с приемането на многогодишните работни програми, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (23).
(45)
Ако Комитетът за Програмата за околната среда и действията по климата LIFE не представи становище относно проект на акт за изпълнение, Комисията следва в съответствие с член 5, параграф 4, втора алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011 да не приема проекта на акт за изпълнение. Прибягването до тази процедура следва да бъде обосновано, наред с другото, от необходимостта от оценка на пропорционалното разпределение на средства между интегрираните проекти, и по-специално - на максималната сума, която може да получи отделен интегриран проект.
(46)
С цел да се гарантира ефикасният преход между мерките, приети в съответствие с Регламент (ЕО) № 614/2007 и програмата LIFE, е необходимо мониторингът, одитът и оценяването на качеството на дейностите, финансирани по посочения регламент, да продължат и след неговото изтичане.
(47)
Добавената стойност на програмата LIFE произтича от спецификата на подхода и акцента ѝ, които правят нейните интервенции специално пригодени към нуждите на околната среда и климата. Програмата LIFE може чрез по-голямо обединяване на ресурси и експертни знания да допринесе за по-ефективното прилагане на политиките в областта на околната среда, отколкото при самостоятелни действия от страна на държавите-членки. Програмата осигурява също така платформа за разработване и обмен на най-добри практики и знания, с което се подобряват, катализират и ускоряват промени в изпълнението на достиженията на правото на Съюза, и за изграждане на капацитет, като подкрепя частни участници - по-специално МСП - в изпробването на технологии и решения с ограничен мащаб, и предоставя възможност на държавите-членки и заинтересованите страни да се учат едни от други. Освен това в рамките на програмата LIFE се създават полезни взаимодействия между средствата на Съюза и националите фондове и се стимулират допълнителни средства от частния сектор, като по този начин се повишава съгласуваността на интервенциите на Съюза и се насърчава по-хомогенното прилагане на достиженията на правото на Съюза.
(48)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно принос към прилагането и разработването на политиката и законодателство на Съюза в областта на околната среда и климата, включително интегрирането на целите, свързани с околната среда и климата, в други политики, както и насърчаването на по-доброто управление, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради мащаба и последиците от настоящия регламент могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
(49)
Поради това Регламент (ЕО) № 614/2007 следва да бъде отменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРОГРАМА ЗА ОКОЛНАТА СРЕДА И ДЕЙСТВИЯТА ПО КЛИМАТА (LIFE)
Член 1
Създаване
Създава се Програма за околната среда и действията по климата, която обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. („Програма LIFE“).
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„пилотни проекти“ означава проекти, в които се прилага технически похват или метод, които не са били прилагани преди това или на друго място, които предлагат потенциални ползи в областта на околната среда и климата, в сравнение с настоящите най-добри практики и които впоследствие могат да бъдат прилагани в по-голям мащаб при сходни ситуации;
б)
„демонстрационни проекти“ означава проекти, които осъществяват на практика, изпитват, оценяват и разпространяват действия, методики или подходи, които са нови или неизвестни в специфичния контекст на проектите, като например географския, екологичния или социално-икономическия контекст, и които може да се приложат при подобни обстоятелства другаде;
в)
„проекти с най-добра практика“ означава проекти, които прилагат подходящи, разходно-ефективни и съвременни техники, методи и подходи, като се взема предвид специфичният контекст на проекта;
г)
„интегрирани проекти“ означава проекти, които изпълняват в голям териториален мащаб, по-специално в регионален, многорегионален, национален или транснационален мащаб, стратегии или планове в областта на околната среда или климата, изисквани от специфичното законодателство на Съюза в посочената област, разработени съгласно други актове на Съюза или разработени от органите на държавите-членки, преди всичко в областта на природата, включително, наред с другото, на управлението на мрежата „Натура 2000“, водите, отпадъците, въздуха и смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него, като същевременно гарантират участие на заинтересованите страни и насърчават мобилизиране и координиране с поне още един подходящ източник на финансиране от Съюза, на национално равнище или от частния сектор;
д)
„проекти за техническа помощ“ означава проекти, които посредством безвъзмездни средства за дейности предоставят финансова подкрепа на кандидатите при изготвянето на интегрирани проекти, и по-специално за гарантиране,че тези проекти съответстват на графика и техническите и финансовите изисквания на програмата LIFE в координация със средства, посочени в член 8, параграф 3;
е)
„проекти за изграждане на капацитет“ означава проекти, които посредством безвъзмездни средства за дейности предоставят финансова подкрепа за действията, необходими за изграждане на капацитета на държавите-членки, включително националните или регионалните звена за контакт LIFE, с оглед държавите-членки да могат да участват по-ефективно в програмата LIFE;
ж)
„подготвителни проекти“ означава проекти, определени основно от Комисията в сътрудничество с държавите-членки, насочени към конкретни нужди за разработването и изпълнението на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда или климата;
з)
„проекти за информация, осведоменост и разпространяване“ означават проекти, насочени към подкрепа на комуникацията, разпространението на информация и повишаването на осведомеността в областите на подпрограмите за околната среда и действия по климата.
Член 3
Общи цели и показатели за изпълнение
1. Програма LIFE има, по-специално, следните общи цели:
а)
да допринесе за преминаване към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика с по-ефикасно използване на ресурсите, защитата и подобряването на качеството на околната среда и за спирането на загубата и възстановяването на биологично разнообразие, включително за подпомагане на мрежата „Натура 2000“ и справяне с влошаването на състоянието на екосистемите;
б)
да подобрява разработването, изпълнението и прилагането на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата, както и да действа като катализатор и насърчава интегрирането и целенасоченото включване на целите, свързани с околната среда и климата, в други политики на Съюза и в практиките на обществения и частния сектор, включително чрез повишаване на капацитета на публичния и частния сектор;
в)
да спомага за по-добро управление в областта на околната среда и климата на всички равнища, включително за подобрено ангажиране на гражданското общество, НПО и местните участници.
г)
да подпомага изпълнението на 7-мата програма за действие за околната среда.
При следването на тези цели програмата LIFE допринася за устойчивото развитие и постигането на целите и задачите на стратегията „Европа 2020“ и на съответните стратегии и планове на Съюза в областта на околната среда и климата.
2. Общите цели, предвидени в параграф 1, се изпълняват посредством следните подпрограми:
а)
подпрограма за околната среда;
б)
подпрограма за действия по климата.
3. Изпълнението на програма LIFE се оценява, по-специално, по следните показатели:
а)
по отношение на общите цели, посочени в параграф 1 буква а), - приписваните на програмата подобрения в областта на околната среда и климата. По отношение на целта за допринасяне за спиране на загубата и възстановяване на биологичното разнообрази е- приписваните на програмата подобрения на околната среда по отношение на целта се измерват чрез процента възстановени или доведени до подходящо управление райони в мрежата „Натура 2000“, чрез площта и вида на възстановените екосистеми, и чрез броя и вида на целевите местообитания и видовете с подобряващо се природозащитно състояние;
б)
по отношение на общите цели, свързани с разработване и изпълнение, посочени в параграф 1, буква б) - брой на разработени или предприети интервенции за изпълнение на планове, програми или стратегии в съответствие с политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда или климата и брой интервенции, подходящи за възпроизвеждане или трансфер;
в)
по отношение на общите цели, насочени към интегриране и включване, посочени в параграф 1, буква б) - брой интервенции, с които се постигат полезни взаимодействия с други програми за финансиране от страна на Съюза или които са целенасочено включени в тях, или които са интегрирани в практики от публичния или частния сектор;
г)
по отношение на общата цел, посочена в параграф 1, буква в) - брой интервенции за гарантиране на по-добро управление, разпространяване на информация и повишаване на осведомеността по аспектите на околната среда и климата.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 29 за допълнително определяне на показателите за изпълнение с оглед на прилагането им към приоритетните области и тематичните приоритети, посочени съответно в член 9 и приложение III по отношение на подпрограмата за околна среда и член 13 - по отношение на подпрограмата за действия по климата.
Член 4
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на програмата LIFE за периода от 2014 г. до 2020 г. се определя в размер на 3 456 655 000 EUR по текущи цени, което се равнява на 0,318 % от общата сума на бюджетните кредити за поети задължения, както е посочено в Регламента на (ЕС) № 1311/2013.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
2. Бюджетната разбивка за подпрограмите е както следва:
а)
2 592 491 250 EUR от общия финансов пакет, посочен в параграф 1, се отпуска за подпрограмата за околна среда;
б)
864 163 750 EUR от общия финансов пакет, посочен в параграф 1, се отпуска за подпрограмата за действия по климата.
Член 5
Участие на трети държави в програма LIFE
Програмата е открита за участие на следните държави:
а)
държави от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП);
б)
държави кандидатки, потенциални кандидати и държави в процес на присъединяване към Съюза;
в)
държави, за които се прилага Европейската политика за съседство;
г)
държави, които са станали членове на Европейската агенция за околната среда в съответствие с Регламент (ЕО) № 933/1999 на Съвета (24).
Участието се извършва в съответствие с условията, предвидени в съответните двустранни или многостранни споразумения, установяващи общите принципи за участие на тези трети държави в програми на Съюза.
Член 6
Дейности извън Съюза или в отвъдморските страни и територии
1. Без да се засягат разпоредбите на член 5, в рамките на програмата LIFE може да се финансират дейности извън Съюза и в отвъдморските страни и територии (ОСТ) в съответствие с Решение 2001/822/ЕО (Решение за асоцииране на отвъдморските страни и територии), при условие че тези дейности са необходими за постигането на целите на Съюза по отношение на околната среда и климата и за осигуряване на ефективността на интервенциите, изпълнявани на териториите на държавите-членки, за които се прилагат Договорите.
2. Юридическо лице, установено извън Съюза, може да участва в проектите, посочени в член 18, при условие че бенефициерът, който координира проекта, е установен в Съюза и дейността, която ще бъде извършвана извън Съюза, отговаря на посочените в параграф 1 от настоящия член изисквания.
Член 7
Международно сътрудничество
В процеса на изпълнение на програмата LIFE е възможно сътрудничество с международни организации и техните институции и органи, ако е необходимо за постигането на общите цели, предвидени в член 3.
Член 8
Допълване
1. Комисията и държавите-членки гарантират, че подкрепата по програма LIFE е съгласувана с политиките и приоритетите на Съюза и допълва други финансови инструменти на Съюза, като същевременно осигурява изпълнението на мерките за опростяване.
2. Операциите, финансирани в рамките на програмата LIFE, са в съответствие с правото на Съюза и националното право, включително правилата на Съюза за държавните помощи. По-специално, финансирането по програма LIFE, което представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, се съобщава на Комисията от държавите-членки и може да бъде използвано едва след като бъде одобрено от Комисията в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС, освен ако не е в съответствие с регламент, приет съгласно член 2, параграф 1 и член 8 от Регламент (ЕО) № 994/98.
3. В съответствие със съответните им отговорности Комисията и държавите-членки осигуряват координацията между програмата LIFE и Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство, с цел да се създадат полезни взаимодействия, особено в контекста на интегрираните проекти, и да се подкрепи използването на решения, методи и подходи, разработени в рамките на програмата LIFE. Тази координация се осъществява в рамката, установена в Регламента за общоприложими разпоредби и чрез Общата стратегическа рамка и механизмите, определени в споразуменията за партньорство, както се изисква от посочения регламент.
4. Комисията също така осигурява съгласуваност и полезни взаимодействия и избягва припокриване между програмата LIFE и други политики и финансови инструменти на Съюза, по-специално „Хоризонт 2020“ и тези в рамките на външните действия на Съюза.
ДЯЛ II
ПОДПРОГРАМИ
ГЛАВА 1
Подпрограма за околната среда
Член 9
Приоритетни области на подпрограмата за околната среда
1. Подпрограмата за околната среда има три приоритетни области:
а)
околна среда и ресурсна ефективност,
б)
природа и биологично разнообразие,
в)
управление и информация, свързани с околната среда.
2. Посочените в параграф 1 приоритетни области обхващат тематичните приоритети, предвидени в приложение III.
На Комисията се предоставя правомощието да приема, когато е необходимо, делегирани актове в съответствие с член 29 във връзка с добавяне, заличаване или изменение на тематичните приоритети, предвидени в приложение III, въз основа на следните критерии:
а)
приоритетите, установени в 7-та програма за действие за околната среда;
б)
специфичните цели, определени за всяка приоритетна област, посочена в членове 10, 11 и 12;
в)
събрания опит от изпълнението на многогодишната работна програма, посочена в член 24;
г)
събрания опит от изпълнението на интегрираните проекти;
д)
приоритетите, произтичащи от ново законодателство на Съюза в областта на околната среда, прието след 23 декември 2013 г.; или
е)
събрания опит от прилагането на действащото законодателство и актуалната политика на Съюза в областта на околната среда.
Комисията преразглежда и ако е необходимо, преработва тематичните приоритети, предвидени в приложение III, най-късно до междинната оценка на програмата LIFE, посочена в член 27, параграф 2, буква а).
3. Най-малко 55 % от бюджетните ресурси, отпуснати за проекти под формата на безвъзмездни средства за дейности по подпрограмата за околната среда, са определени за проекти, подкрепящи опазването на природата и биологичното разнообразие.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 29 във връзка с увеличаване на процентната стойност, посочена в параграф 3 от настоящия член, с максимум 10 %, при условие че всички средства, поискани през две последователни години чрез предложения, които попадат в приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“ и отговарят на минималните изисквания за качество, надвишават с повече от 20 % съответната сума за двете години, предшестващи тези години.
Член 10
Специфични цели за приоритетната област „Околна среда и ресурсна ефективност“
Специфичните цели за приоритетната област „Околна среда и ресурсна ефективност“ на подпрограмата за околната среда са по-специално:
а)
да разработва, изпитва и демонстрира подходи за политиката или управлението, най-добри практики и решения за проблеми с околната среда, включително разработка и демонстрация на иновативни технологии, подходящи за възпроизвеждане, трансфер или интегриране, включително по отношение на връзката между околната среда и здравето, и които подкрепят политиката и законодателството относно ефективното използване на ресурсите, включително пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа;
б)
да подкрепя прилагането, разработването, изпитването и демонстрирането на интегрирани подходи при изпълнение на планове и програми по политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда, най-вече в областта на водите, отпадъците и въздуха;
в)
да подобрява базата от знания за разработването, прилагането, оценяването, мониторинга и крайната оценка на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда, както и за оценяването и мониторинга на факторите, видовете натиск и реакции, които оказват въздействие върху околната среда в рамките на Съюза и извън него.
Член 11
Специфични цели за приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“
Специфичните цели за приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“ на подпрограмата за околната среда са по-специално:
а)
да допринася за разработването и изпълнението на политика и законодателство на Съюза в областта на природата и биологичното разнообразие, включително на Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г., и директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО, по-специално чрез прилагане, разработване, изпитване и демонстрирането на подходи, най-добри практики и решения;
б)
да подпомага по-нататъшното развитие, изпълнението и управлението на мрежата „Натура 2000“, изградена съгласно член 3 от Директива 92/43/ЕИО по-специално прилагането, разработването, изпитването и демонстрирането на интегрирани подходи за изпълнението на рамките на приоритетни действия, изготвени въз основа на член 8 от посочената директива;
в)
да подобрява базата от знания за разработването, прилагането, оценяването, мониторинга и крайната оценка на политиката и законодателството на Съюза в областта на природата и биологичното разнообразие, както и за оценяването и мониторинга на факторите, видовете натиск и реакциите, които оказват въздействие върху природата и биологичното разнообразие в рамките на Съюза и извън него.
Член 12
Специфични цели за приоритетната област „Управление и информация, свързани с околната среда“
Специфичните цели на приоритетната област „Управление и информация, свързани с околната среда“ на подпрограмата за околната среда са по-специално:
а)
да насърчава повишаването на осведомеността по въпросите на околната среда, включително изграждането на обществена подкрепа и подкрепа от страна на заинтересованите страни за процеса на формиране на политиката на Съюза в областта на околната среда, както и да насърчава познанията за устойчиво развитие и новите модели за устойчиво потребление;
б)
да подкрепя комуникацията, управлението и разпространението на информация в областта на околната среда, да улеснява споделянето на знания за успешни решения и практики в областта на околната среда, включително чрез създаване на платформи за сътрудничество сред заинтересованите страни, и обучение;
в)
да насърчава и подпомага по-ефективното спазване и прилагане на законодателството на Съюза в областта на околната среда, по-специално чрез насърчаване на разработването и разпространението на най-добри практики и подходи в политиките;
г)
да насърчава по-добро управление в областта на околната среда посредством разширяване на участието на заинтересованите страни, в това число и НПО, в консултациите по изпълнението на политиките.
ГЛАВА 2
Подпрограма за действия по климата
Член 13
Приоритетни области на подпрограмата за действия по климата
Подпрограмата за действия по климата има три приоритетни области:
а)
смекчаване на изменението на климата;
б)
адаптация към изменението на климата:
в)
управление и информация, свързани с климата.
Член 14
Специфични цели на приоритетната област „Смекчаване на изменението на климата“
С оглед на приноса за намаляване на емисиите на парникови газове приоритетната област „Смекчаване на изменението на климата“ има следните специфични цели:
а)
да допринася за прилагането и разработването на политиката и законодателството на Съюза относно смекчаването на изменението на климата, включително целенасоченото включване на всички области на политиката, по-конкретно чрез разработване, изпитване и демонстриране на подходи в политиката или управлението, най-добри практики и решения за смекчаване на изменението на климата;
б)
да подобрява базата от знания за разработване, оценяване, мониторинг, крайното оценяване и изпълнението на ефективни действия и мерки за смекчаване на изменението на климата, както и да увеличава способността тези знания да се прилагат в практиката;
в)
да улеснява разработването и прилагането на интегрирани подходи, като например при стратегии и планове за действие за смекчаване на изменението на климата, на местно, регионално или национално равнище;
г)
да допринася за разработването и демонстрирането на новаторски технологии, системи, методи и инструменти за смекчаване на изменението на климата, които са подходящи за възпроизвеждане, трансфериране или интегриране.
Член 15
Специфични цели за приоритетната област „Адаптация към изменението на климата“
С оглед на приноса за подкрепа на усилията, водещи до увеличаване на устойчивостта към изменението на климата, приоритетна област „Адаптация към изменението на климата“ има следните специфични цели:
а)
да допринася за разработването и прилагането на политиката на Съюза по отношение на адаптацията към изменението на климата, включително целенасоченото включване на всички области на политиката, по-специално чрез разработване, изпитване и демонстриране на подходи в политиката или управлението, най-добри практики и решения за адаптация към изменението на климата, включително, по целесъобразност, подходи, основани на екосистемите;
б)
да подобрява базата от знания за разработването, оценяването, мониторинга, крайната оценка и изпълнението на ефективни действия и мерки, свързани с адаптацията към изменението на климата, като определя като приоритетни, по целесъобразност, онези, които прилагат подход, основан на екосистемата, и да увеличава способността тези знания да се прилагат в практиката;
в)
да улеснява разработването и прилагането на интегрирани подходи, като например при стратегии и планове за действие за адаптация към изменението на климата, на местно, регионално или национално равнище, като определя като приоритетни, по целесъобразност, подходите, основани на екосистемата;
г)
да допринася за разработването и демонстрирането на новаторски технологии, системи, методи и инструменти за адаптиране към изменението на климата, които са подходящи за възпроизвеждане, трансфериране или интегриране.
Член 16
Специфични цели за приоритетната област „Управление и информация, свързани с климата“
Специфичните цели на приоритетната област „Управление и информация, свързани с климата“, са по-специално:
а)
да насърчава повишаването на осведомеността относно въпроси за климата, включително изграждането на обществена подкрепа и подкрепа от страна на заинтересованите страни за политиката на Съюза по отношение на климата, и да насърчава познанията за устойчиво развитие;
б)
да подкрепя комуникацията, управлението и разпространението на информация, свързана с климата, и да улеснява споделянето на знания за съответни успешни решения и практики, включително чрез създаване на платформи за сътрудничество сред заинтересованите страни, и обучение;
в)
да насърчава и подпомага по-ефективното спазване и прилагане на законодателството на Съюза по отношение на климата, по-специално чрез насърчаване на разработването и разпространението на най-добри практики и подходи в политиките;
г)
да насърчава по-добро управление в областта на климата посредством разширяване на участието на заинтересованите страни, включително и НПО, в консултациите по изпълнението на политиките.
ДЯЛ III
ЕДИННИ ПРАВИЛА ЗА ПРИЛАГАНЕ
ГЛАВА 1
Финансиране
Член 17
Видове финансиране
1. Финансирането от Съюза може да приеме следните правни форми:
а)
безвъзмездни средства;
б)
договори за възлагане на обществени поръчки;
в)
вноски към финансови инструменти в съответствие с разпоредбите за финансови инструменти по Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, и по-специално в членове 139 и 140 от него, и с оперативни изисквания, определени в конкретни актове на Съюза;
г)
други интервенции, необходими за постигане на общите цели, предвидени в член 3.
2. Комисията прилага настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 966/2012.
3. Финансирането по настоящия регламент, което представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 ДФЕС, се прилага последователно по отношение на съответните правила на Съюза за държавните помощи.
4. Най-малко 81 % от бюджетните средства за програма LIFE се разпределят за проекти, подпомагани чрез безвъзмездните средства за действия, или по целесъобразност, финансови инструменти, посочени в параграф 1, буква в).
Комисията може да включи тези финансови инструменти като част от многогодишната работна програма, посочена в член 24, в зависимост от предварителната оценка, посочена в член 140, параграф 2, буква е) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
5. Най-много 30 % от бюджетните средства, отпуснати за безвъзмездни средства за действия в съответствие с параграф 4, може да се заделят за интегрирани проекти. Максималният процент се преоценява в рамките на средносрочната оценка на програмата LIFE посочена в член 27, параграф 2, буква а), и се придружава, ако е целесъобразно, от законодателно предложение.
Член 18
Проекти
Следните видове проекти може да бъдат финансирани с безвъзмездни средства за дейности:
а)
пилотни проекти;
б)
демонстрационни проекти;
в)
проекти за най-добри практики;
г)
интегрирани проекти;
д)
проекти за техническа помощ;
е)
проекти за изграждане на капацитет;
ж)
подготвителни проекти;
з)
проекти за информация, осведоменост и разпространяване;
и)
всички други проекти, необходими за постигане на общите цели, предвидени в член 3.
Член 19
Критерии за допустимост и възлагане и подбор на проекти
1. Проектите, посочени в член 18, трябва да отговарят на критерии за допустимост, основаващи се на определенията по член 2 и на следните критерии за възлагане:
а)
да бъдат от интерес за Съюза, като имат съществен принос за постигането на една от общите цели на програмата LIFE, предвидени в член 3, както и на специфичните цели за приоритетните области, изброени в член 9, тематичните приоритети, предвидени в приложение III, или специфичните цели за приоритетните области, изброени в член 13;
б)
да осигуряват ефективен от гледна точка на разходите подход и да бъдат технически и финансово съвместими, и;
в)
да бъдат стабилни по отношение на изпълнението.
2. Възлагането на проектите зависи от съответствието на проектите с минималните изисквания за качество в съответствие с относимите разпоредби на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
3. Проектите, финансирани по една от приоритетните области на програма LIFE, избягват да са в ущърб на екологичните или климатичните цели на друга приоритетна област и насърчават полезните взаимодействия между различните цели, когато е възможно, както и използването на „зелени“ обществени поръчки.
4. Комисията осигурява географски баланс за интегрираните проекти, като предоставя най-малко три интегрирани проекта на всяка държава-членка, като при това гарантира поне един интегриран проект по подпрограмата за околната среда и поне един интегриран проект в рамките на подпрограмата за действия за климата за срока на програмния период за програмата LIFE, посочен в член 1.
Интегрираните проекти се разпределят с оглед на постигане на целите, определени в съответствие с член 24, параграф 2, буква в) за всяка от областите, посочени в член 2, буква г).
С цел да се направи оценка на съответствието с разпоредбата за мобилизирането на средства на Съюза, на национални или частни средства, посочено в член 2, буква г), предложенията за интегрирани проекти се придружават от:
а)
на първия етап от процеса на подаване на заявления: от финансов план, и
б)
на втория етап от процеса на подаване на заявления- от поне едно писмо за намерение, в което се посочва степента, в която ще бъдат мобилизирани други съответни източници на финансиране от Съюза, национални или частни източници на финансиране, и се уточнява кои са тези източници на финансиране.
5. Комисията осигурява за срока на първата многогодишна работна програма географски баланс за проектите, различни от интегрираните проекти, представени по подпрограмата за околната среда, посредством пропорционално разпределение на средствата между всички държави-членки в съответствие с прогнозните национални разпределения, установени в съответствие с критериите по приложение I. Когато прогнозните национални разпределения не са приложими, проектите се подбират изключително въз основа на техните качества.
6. Ако размерът на съфинансирането, необходимо за проекти, представени от държава-членка, различни от интегрирани проекти, от списъка, съставен от Комисията в края на процедурата по подбор, е по-малък от прогнозно разпределените средства за тази държава-членка, Комисията използва остатъка от това прогнозно национално разпределение, за да съфинансира онези проекти, представени от други държави-членки, с изключение на проекти в ОСТ, които имат най-голям принос за постигане на общите цели, посочени в член 3
При представянето на списъка с проекти, които да бъдат съфинансирани, Комисията докладва пред Комитета за програмата LIFE за околната среда и действия за климата за начина, по който е взела под внимание критериите за разпределение, установени в съответствие с параграфи 4 и 5.
7. Комисията обръща особено внимание на транснационални проекти, в които транснационалното сътрудничество е съществено за гарантиране на опазването на околната среда и изпълнение на целите, свързани с климата, и полага усилия да гарантира, че най-малко 15 % от бюджетните ресурси, отделени за проекти, са разпределени за транснационални проекти. Комисията разглежда предоставянето на средства за финансиране на транснационални проекти дори и в случаи, при които балансът на националното прогнозно разпределение на една или повече държави-членки, участващи в тези транснационални проекти, е бил превишен.
8. По време на първата многогодишна работна програма дадена държава-членка има право на финансиране по един проект за изграждане на капацитет до сумата от 1 000 000 EUR, ако отговаря на един от следните критерии:
а)
средното равнище на усвояване на прогнозното национално разпределение на държавата-членка за 2010, 2011 и 2012 г., както е определено в член 6 от Регламент (ЕО) № 614/2007, е под 70 %;
б)
през 2012 г. БВП на глава от населението на държавата-членка е бил под 90 % от средното ниво за Съюза, или
в)
държавата-членка се е присъединила към Съюза след 1 януари 2013 г.
По време на втората многогодишна работна програма дадена държава-членка има право на финансиране по един проект за изграждане на капацитет до сумата от 750 000 EUR, ако отговаря на следните критерии:
а)
средното равнище на усвояване на прогнозното национално разпределение на държавата-членка за 2014, 2015 и 2016 г., както е посочено в параграф 5, е под 70 %; и
б)
средното равнище на усвояване на прогнозното национално разпределение на държавата-членка за 2014, 2015 и 2016 г. се е увеличило, в сравнение със средното равнище на усвояване за 2010, 2011 и 2012 г.
За да има право на финансиране за проекти за изграждане на капацитет, дадена държава-членка трябва да се ангажира да поддържа ресурсите, заделени за програмата LIFE, включително, inter alia, броя на служителите, на равнище, не по-ниско от това през 2012 г., за срока на съответната многогодишна работна програма. Този ангажимент се посочва в плана за изграждане на капацитет по параграф 9.
По изключение от разпоредбите за допустимост по първа и втора алинеи държава-членка няма право на финансиране на проекти за изграждане на капацитет за целия срок на програмата LIFE, ако нейният БВП на глава от населението през 2012 г. е бил по-висок от 105 % от средното ниво за Съюза. Финансирането на проектите за изграждане на капацитет се ограничава до един проект на държава-членка за многогодишна работна програма.
9. Комисията установява ускорена процедура за възлагане за всички проекти за изграждане на капацитет. Заявления за такива проекти за изграждане на капацитет могат да се подават от 23 декември 2013 г.. Заявленията се основават на план за изграждане на капацитет, който се договаря между Комисията и държавата-членка и в него се очертават интервенциите, които ще бъдат финансирани по програмата LIFE, за да се развие капацитетът на държавата-членка да представя успешно заявления за финансиране за проекти по подпрограмите за околната среда и за действие по климата. Такива интервенции включват, но не се ограничават до:
а)
назначаване на нов персонал и обучение за националните или регионални звена за връзка LIFE;
б)
улесняване на обмена на опит и на най-добри практики, както и насърчаване на разпространението и използването на резултатите от проектите по програма LIFE;
в)
подходи за обучение на обучаващите;
г)
програми за обмен и командироване на персонал между публичните органи в държавите-членки, по-специално обмен на дейности от най-висок клас.
Интервенциите, обхванати от плана за изграждане на капацитет, могат да включват предоставяне на експерти за разрешаване на конкретни технически недостатъци и пропуски в капацитета на процесите, но не могат да включват предоставяне на експерти, чиято основна функция е изготвянето на предложения за внасяне в отговор на годишни покани за представяне на предложения.
Планът за изграждане на капацитет очертава и прогнози за разходите, свързани с тези интервенции.
Член 20
Ставки на съфинансиране и допустимост на разходи за проекти
1. Максималният размер на съфинансирането за проекти, посочени в член 18, е:
а)
За срока на първата многогодишна работна програма - до 60 % от допустимите разходи за всички проекти, различни от посочените в буква в), финансирани по двете подпрограми за околната среда и действия за климата.
б)
за срока на втората многогодишна работна програма - до 55 % от допустимите разходи за всички проекти, различни от посочените в буква в), финансирани по двете подпрограми за околната среда и действия за климата.
в)
За целия срок на програмата LIFE:
i)
до 60 % от допустимите разходи за проектите, посочени в член 18, букви г), д) и ж);
ii)
при условията на подточка iii), до 60 % от допустимите разходи за проекти, финансирани по приоритетната област „природа и биологично разнообразие“ в подпрограмата за околната среда;
iii)
до 75 % от допустимите разходи за проекти, финансирани по приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“ в подпрограмата за околната среда, отнасящи се до приоритетни местообитания или видове за изпълнението на Директива 92/43/ЕИО или видовете птици, считани за приоритет за финансиране от Комитета за адаптиране към техническия и научния прогрес, създаден по силата на член 16 от Директива 2009/147/ЕО, когато това е необходимо за постигане целта за опазване;
iv)
до 100 % от допустимите разходи за проектите, посочени в член 18, буква е);
2. Условията за допустимост на разходите са установени в член 126 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Такива разходи включват разходи за ДДС и персонал.
В междинната и последващата оценка на програмата LIFE Комисията следва да представи преглед по държава-членка на възстановяванията на ДДС, които бенефициерите по проекти по програмата LIFE са изискали на етапа на окончателно плащане.
3. Разходи, свързани с купуването на земя, се считат за допустими за финансиране от Съюза за проектите, посочени в член 18, при условие че:
а)
купуването ще допринесе за подобряване, поддържане и възстановяване на целостта на мрежата „Натура 2000“, установена по член 3 от Директива 92/43/ЕИО, включително чрез подобряване на връзките, чрез изграждане на коридори, екопасажи, или на други елементи на зелената инфраструктура;
б)
купуването на земята е единственият или най-ефективният начин за постигане на желаните резултати по опазване на природата,
в)
закупената земя се запазва за дългосрочно използване в съответствие с целите, посочени в членове 11, 14, или 15; и
г)
съответните държави-членки гарантират, посредством прехвърляне или по друг начин, че предназначението на такава земя в дългосрочен план ще бъде за целите на опазване на природата.
Член 21
Безвъзмездни средства за оперативни разходи
1. С безвъзмездни средства за оперативни разходи се подкрепят определени оперативни и административни разходи на организации с нестопанска цел, които се стремят към постигане на цел от общ интерес за Съюза, които работят предимно в областта на околната среда или действията по климата и участват в разработването, изпълнението и прилагането на политиката и законодателството на Съюза.
2. Максималният размер на съфинансиране от Съюза с безвъзмездни средства за оперативни разходи, посочени в параграф 1, е 70 % от допустимите разходи.
Член 22
Други видове дейности
По програма LIFE може да се финансират дейности, изпълнявани от Комисията в подкрепа на подготовката, изпълнението и целенасоченото включване на политиките и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата с оглед постигане на общите цели, посочени в член 3. Тези дейности може да включват:
а)
информация и комуникации, включително кампании за повишаване на осведомеността. Отпуснатите финансови ресурси за комуникационни дейности съгласно настоящия регламент обхващат също и институционалната комуникация относно политическите приоритети на Съюза, както и относно статуса на изпълнение и транспониране на цялото основно законодателство на Съюза в областта на околната среда и климата;
б)
проучвания, наблюдения, моделиране и разработка на сценарии;
в)
подготовка, изпълнение, мониторинг, проверка и оценка на проекти, политики, програми и законодателство;
г)
работни срещи, конференции и срещи;
д)
работа в мрежа и платформи за най-добри практики;
е)
всякакви други дейности, необходими за постигане на общите цели, посочени в член 3.
Член 23
Бенефициери
Програмата LIFE може да финансира публични и частни органи.
С оглед осигуряване на популярност на програмата LIFE бенефициерите популяризират програмата LIFE и резултатите от своите проекти, като винаги посочват подкрепата, получена от Съюза. Запазеният знак (лого) на програмата LIFE, показан в приложение II, се използва при всяка комуникация и се поставя на информационни табла на стратегически места, видими за обществеността. Всички стоки за дълготрайна употреба, получени в рамките на програмата LIFE, носят запазения знак на програмата LIFE, освен ако Комисията не е уточнила друго.
ГЛАВА 2
Мерки за изпълнение
Член 24
Многогодишни работни програми
1. Комисията приема с актове за изпълнение многогодишни работни програми за програма LIFE. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 2.
Първата многогодишна работна програма е за срок от четири години, а втората многогодишна работна програма е за срок от три години.
2. Всяка многогодишна работна програма уточнява в съответствие с общите цели, предвидени в член 3, следното:
а)
разпределението на средствата за финансиране между приоритетните области, както и различните видове финансиране в рамките на всяка подпрограма в съответствие с член 9, параграф 3 и член 17, параграфи 4 и 5. Не се извършва никакво по-нататъшно предварително разпределяне за безвъзмездни средства за действие по проекти между или в рамките на всяка приоритетна област, с изключение на проектите за техническа помощ и проектите за изграждане на капацитет;
б)
темите на проекти, изпълняващи тематичните приоритети, предвидени в приложение III, за проекти, които да бъдат финансирани за периода, обхванат от многогодишната работна програма;
в)
качествените и количествените резултати, показателите и целите за всяка приоритетна област и всеки тип проект за периода, обхванат от многогодишната работна програма в съответствие с показателите за изпълнение по член 3, параграф 3 и специфичните цели, определени за всяка приоритетна област в членове 10, 11, 12, 14, 15 и 16;
г)
техническата методология за процедурата за подбор на проектите и критериите за подбор и отпускане на безвъзмездни средства в съответствие с членове 2 и 19 от настоящия регламент и съответните разпоредби на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012;
д)
ориентировъчни графици за поканите за представяне на предложения за периода, обхванат от многогодишната работна програма.
3. В рамките на многогодишните работни програми Комисията публикува ежегодни покани за представяне на предложения за приоритетните области, изброени в член 9, параграф 1 и член 13. Комисията гарантира, че неизползваните средства от дадена покана за представяне на предложения се преразпределят между различните видове проекти, посочени в член 18.
4. Комисията посредством акт за изпълнение преразглежда многогодишната работна програма най-късно до междинната оценка на програмата LIFE. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 2.
Член 25
Методи за изпълнение
Комисията изпълнява дейностите, насочени към осъществяване на общите цели, предвидени в член 3 от настоящия регламент, в съответствие с методите за изпълнение на бюджета, предвидени в член 58 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, по-специално с пряко или непряко управление от Комисията на централизирана база или съвместното управление с международни организации.
Член 26
Административно и техническо съдействие
Финансовите средства, отпуснати по програмата LIFE, може да покриват и необходимите разходи по дейностите, свързани с подготовка, мониторинг, контрол, одит, комуникация и оценка, пряко изисквани за управлението на програмата LIFE и за постигане на нейните общи цели, предвидени в член 3.
Комисията редовно и в сътрудничество с националните звена за контакт LIFE организира семинари и работни срещи, публикува списъци с проекти, финансирани по програма LIFE, или предприема други дейности с цел улесняване на обмена на опит, знания и най-добри практики относно всички проекти и на възпроизвеждането и трансфера на резултатите от проекта в целия Съюз. За тази цел Комисията предприема действия, насочени към разпространението на резултатите от проектите сред бенефициерите на LIFE и сред други, и обръща специално внимание, когато е приложимо, на държавите-членки с ниска степен на усвояване на средства по програма LIFE и улеснява комуникацията и сътрудничеството между приключени или текущи проекти с нови бенефициери по проекти, кандидати или заинтересовани страни в същата област.
Комисията организира също редовно специфични семинари, работни срещи или, по целесъобразност, други видове дейности най-малко веднъж на две години, за да се улесни обменът на опит, познания и най-добри практики относно проектирането, изготвянето и прилагането на интегрирани проекти, както и относно ефективността на помощта, която се предоставя чрез проекти за техническа помощ. Тези дейности включват национални или регионални администрации, които управляват други средства на Съюза, и други съответни заинтересовани страни.
Член 27
Наблюдение и оценка
1. Комисията редовно извършва мониторинг и отчитане на изпълнението на програмата LIFE (и нейните подпрограми), включително на размера на разходите по дейности, свързани с климата и с биологичното разнообразие. Комисията оценява и полезните взаимодействия между програма LIFE и други допълващи програми на Съюза и по-специално между нейните подпрограми. Комисията изчислява прогнозните национални разпределения в съответствие с критериите, определени в приложение I, за срока на втората многогодишна работна програма, изключително за целите на сравняването на постиженията на държавите-членки.
2. Комисията предоставя на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите следните доклади:
а)
не по-късно от 30 юни 2017 г. с оглед на решение за продължаване, изменение или прекратяване на мерките - доклад за външна и независима междинна оценка на програма LIFE (и нейните подпрограми), включително качествените и количествените аспекти на нейното изпълнение, размера на разходите по дейности, свързани съответно с климата и с биологичното разнообразие, степента на постигнато взаимодействие между целите, допълването с други съответни програми на Съюза, постигането на целите по всичките мерки (на нивото на резултатите и въздействията, когато е възможно), ефективността на използване на ресурсите и добавената стойност на програмата за Съюза. Този доклад за междинна оценка включва и количествен и качествен анализ на приноса на програма LIFE за природозащитния статус на местообитанията и видовете, изброени в директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО. Оценката освен това разглежда обсега за опростяване, вътрешната и външна съгласуваност, запазването на целесъобразността на всички цели, както и приноса на мерките по програма LIFE към целите на стратегията „Европа 2020“ и към устойчивото развитие. В доклада се вземат предвид резултатите от оценките на дългосрочното въздействие на LIFE+. Докладът за междинна оценка се придружава от забележки на Комисията, включително за начина, по който констатациите на междинната оценка се вземат предвид при изпълнението на програмата LIFE, и по-специално степента, до която е необходима промяна на тематичните приоритети, предвидени в приложение III.
Докладът за средносрочна оценка съдържа или се придружава от задълбочен анализ на обхвата и качеството на търсенето, планирането и прилагането на интегрирани проекти. Специално внимание се обръща на реализирания или очаквания успех на интегрираните проекти при балансирането на други фондове на Съюза, като се вземат предвид ползите от увеличената съгласуваност с други инструменти за финансиране на Съюза, степента на участие на заинтересовани страни и степента, до която предишни проекти по LIFE+ са били или се очаква да бъдат обхванати от интегрирани проекти.
б)
не по-късно от 31 декември 2023 г. - доклад за външна и независима последваща оценка, който обхваща изпълнението и резултатите по програмата LIFE (и нейните подпрограми), включително размера на разходите по дейности, свързани съответно с климата и с биологичното разнообразие, степента, до която програма LIFE като цяло и всяка от нейните подпрограми са постигнали своите цели, степента на постигане на полезни взаимодействия между различните цели, и приноса на програма LIFE за постигането на общите и конкретните цели на стратегията „Европа 2020“. В доклада за последваща оценка също така се проучва във възможно най-голяма степен степента, до която е постигната интеграцията на целите, свързани с околната среда и климата, в другите политики на Съюза и доколкото е възможно, икономическите ползи, постигнати с помощта на програмата LIFE, както и въздействието и добавената стойност за участващите общности.
3. Комисията прави резултатите от предприетите съгласно настоящия член оценки общественодостъпни.
Член 28
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че когато се изпълняват дейности, финансирани по настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всяка друга форма на незаконна дейност, чрез ефективни проверки и, при установени нередности, чрез възстановяване на неоснователно платени суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одит по документи и проверки на място на всички бенефициери, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата LIFE.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, засегнати пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (25), с цел да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране от страна на Съюза.
Без да се засягат първа и втора алинея, в договори за сътрудничество с трети държави и международни организации, в споразумения за безвъзмездни средства, решения за безвъзмездни средства и договори, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, изрично се оправомощават Комисията, Сметната палата и OLAF да провеждат подобни одити, проверки на място и контрол.
3. Бенефициерите на финансиране от Съюза пазят на разположение на Комисията за срок от пет години след последното плащане по отношение на всеки проект всички разходооправдателни документи, свързани с разходи по съответния проект.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 29
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегираните актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощията за приемане на делегираните актове, посочени в член 3, параграф 3, член 9, параграф 2 и член 9, параграф 4, се предоставят на Комисията за срок от седем години, считано от 23 декември 2013 г..
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, член 9, параграф 2 и член 9, параграф 4, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 3, параграф 3, член 9, параграф 2 и член 9, параграф 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 30
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет за Програмата за околната среда и действията по климата LIFE. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта за акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 31
Отмяна
Регламент (ЕО) № 614/2007 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент.
Член 32
Преходни мерки
1. Независимо от член 31, първа алинея, мерките, започнали преди 1 януари 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕО) № 614/2007, продължават да се уреждат по посочения регламент и трябва да съответстват на техническите разпоредби, определени в него, до тяхното приключване. Комитетът, посочен в член 30, параграф 1 от настоящия регламент, заменя комитета, посочен в член 13, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 614/2007, считано от 23 декември 2013 г.
2. Финансирането по програмата LIFE може да покрива също така разходи за техническо и административно съдействие, включително за всички задължителни съгласно Регламент (ЕО) № 614/2007 дейности по мониторинг, комуникация и оценка след изтичането на срока на действието му, за да се осигури преходът между мерките, приети в съответствие с Регламент (ЕО) № 614/2007 и програмата LIFE.
3. Нужните суми в рамките на финансовия пакет за осигуряване на мерки за мониторинг, комуникация и одит в периода след 31 декември 2020 г. се считат за потвърдени, само ако са съгласувани с финансовата рамка, приложима от 1 януари 2021 г.
4. Бюджетните кредити, които съответстват на целеви приходи, произтичащи от възстановяването на погрешно изплатени суми по Регламент (ЕО) № 614/2007, се използват за финансиране на програмата LIFE в съответствие с член 21 от Регламент (ЕО, Евратом) № 966/2012.
Член 33
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година.
UREDBA (EU) br. 1293/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. prosinca 2013.
o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
Okolišna i klimatska politika i zakonodavstvo Unije doveli su do znatnog poboljšanja stanja okoliša. Međutim i dalje su prisutni veliki okolišni i klimatski izazovi koji će, ako se njima ne pozabavimo, imati znatne posljedice za Uniju.
(2)
Bavljenje tim okolišnim i klimatskim izazovima trebalo bi se, s obzirom na njihov opseg i složenost, financirati poglavito iz glavnih programa Unije za financiranje. Komisija u svojoj Komunikaciji od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za Europu 2020.”, u kojoj se prepoznaje izazov u vezi s klimatskim promjenama, navodi da namjerava povećati udio proračuna Unije koji se odnosi na klimatske promjene na najmanje 20 % pomoću doprinosa iz različitih politika. Ova Uredba trebala bi doprinijeti ostvarivanju tog cilja.
(3)
Ti programi Unije za financiranje ne mogu pokriti sve posebne potrebe okolišnih i klimatskih aktivnosti. Potreban je poseban pristup za okoliš i za klimatske aktivnosti kako bi se riješila nejednaka uključenost tih ciljeva u prakse država članica, nejednaka i neodgovarajuća provedba zakonodavstva država članica te nedovoljno širenje informacija o ciljevima politika i njihovo promicanje. Primjereno omogućiti daljnje aktivnosti programa uređenim Uredbom (EZ) br. 614/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te donijeti novu uredbu. Stoga bi ta Uredba trebala uspostaviti Program namjenskog financiranja za okoliš i klimatske aktivnosti (program LIFE). Radi postizanja značajnog utjecaja financiranja Unije, trebalo bi razviti bliske sinergije i komplementarnost između Programa LIFE i drugih programa financiranja Unije.
(4)
Okolišna dobra neravnomjerno su raspoređena unutar Unije, no njihove prednosti odnose se na Uniju u cjelini i utječu na sve. Zbog obveze Unije da očuva ta dobra potrebna je dosljedna primjena načela solidarnosti i podjele odgovornosti što zahtijeva da se neke okolišne i klimatske probleme Unije bolje rješava na regionalnoj ili lokalnoj razini. Od 1992., programi LIFE imali su ključnu ulogu u poboljšanju raspodjele solidarnosti i podjele odgovornosti u očuvanju zajedničkog okolišnog i klimatskog dobra Unije. Program LIFE trebao bi nastaviti u tom smjeru.
(5)
Uzimajući u obzir njegova obilježja i veličinu program LIFE ne može riješiti sve okolišne i klimatske probleme. Njegov bi cilj prije trebao biti da bude katalizator promjena u razvoju i provedbi politika pružajući i šireći rješenja i najbolju praksu za postizanje okolišnih i klimatskih ciljeva te promičući inovativne tehnologije za okoliš i suočavanje s klimatskim promjenama. U tom nastojanju, program LIFE trebao bi podržati provedbu Općeg akcijskog programa Unije za okoliš do 2020 „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”, ustanovljenog Odlukom Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Sedmi program djelovanja za okoliš”).
(6)
Ovom Uredbom utvrđuje se iznos financijske omotnice od 3 456,655 milijuna EUR u tekućim cijenama, što iznosi 0,318 % ukupnog iznosa odobrenih sredstava iz Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (6) za čitavo razdoblje trajanja programa LIFE koji, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u pitanjima proračuna i dobrom financijskom upravljanju (7) čini prioritetni referentni iznos za Europski parlament i Vijeće u godišnjem proračunskom postupku.
(7)
U skladu sa zaključcima Europskog vijeća iz Luxembourga iz prosinca 1997. te Europskog vijeća iz Soluna iz lipnja 2003. zemlje kandidatkinje i zemlje Zapadnog Balkana koje su dio procesa stabilizacije i pridruživanja, kao i zemlje na koje se odnosi europska politika susjedskih odnosa, trebale bi moći sudjelovati u programima Unije u skladu s uvjetima utvrđenima u relevantnim bilateralnim ili multilateralnim sporazumima zaključenima s tim zemljama.
(8)
U skladu s Uredbom Vijeća 2001/822/EZ (8) (Odluka o prekomorskom udruženju), pojedinci iz prekomorskih zemalja ili područja (PZP) i, po potrebi, relevantna javna i/ili privatna tijela i institucije PZP-a mogu sudjelovati u programima Unije, u skladu s pravilima i ciljevima dotičnog programa, kao i s dogovorima koji se primjenjuju na državu članicu čiji je PZP dio.
(9)
Da bi ulaganja u okolišne i klimatske aktivnosti unutar Unije bila učinkovita, potrebno je neke aktivnosti provoditi izvan njezinih granica. Ta ulaganja ne mogu se uvijek financirati financijskim instrumentima za vanjsko djelovanje Unije. Intervencije u zemljama koje ne sudjeluju izravno u programu LIFE te sudjelovanje pravnih osoba iz tih zemalja u aktivnostima koje su financirane programom LIFE trebale bi biti moguće samo iznimno ako su zadovoljeni posebni uvjeti iz ove Uredbe.
(10)
Ova bi Uredba također trebala pružiti okvir za suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama i za pružanje potpore tim organizacijama kako bi se zadovoljile potrebe okolišne i klimatske politike koje nisu obuhvaćene opsegom financijskih instrumenata vanjskog djelovanja kao što su neke studije.
(11)
Okolišne i klimatske potrebe trebale bi biti sastavni dio politika i aktivnosti Unije. Program LIFE stoga bi trebao dopunjavati ostale programe Unije za financiranje uključujući Europski fond za regionalni razvoj (9), Europski socijalni fond (10), Kohezijski fond (11), Europski fond za jamstva u poljoprivredi (12) Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (13), Europski fond za pomorstvo i ribarstvo te Obzor 2020 - Okvirni program za istraživanja i inovacije (14) Obzor 2020.
Komisija i države članice trebale bi takvu komplementarnost osigurati na svim razinama. Na razini Unije komplementarnost bi se trebala osigurati uspostavljanjem strukturne suradnje između programa LIFE i programa Unije za financiranje s podijeljenim upravljanjem u Zajedničkom strateškom okviru, osnovanom Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 1303/2013 (15). („Uredba o zajedničkim odredbama”) posebno radi promicanja financiranja aktivnosti kojima se dopunjuju integrirani projekti ili podupire upotreba rješenja, metoda i pristupa razvijenih unutar programa LIFE. Programom LIFE također bi trebalo poticati uzimanje u obzir rezultate istraživanja povezanih s okolišem i klimom te inovacija u okviru Obzora 2020. U sklopu toga trebaju biti mogućnosti sufinanciranja projekata s jasnim pozitivnim utjecajem na okoliš i klimu kako bi se osigurale sinergije između programa LIFE i Obzor 2020. Potrebna je koordinacija radi sprječavanja dvostrukog financiranja. Komisija poduzima mjere za izbjegavanje preklapanja i dodatnog administrativnog tereta za korisnike projekta, do čega dolazi zbog obveza izvještavanja vezanih uz različite financijske instrumente. Kako bi se osigurala praktična izvedivost projekata integriranih u LIFE, potrebno je što ranije utvrditi moguće odredbe o suradnji. Države članice trebaju predvidjeti upućivanje na te odredbe kako bi osigurale da su tijekom osmišljavanja operativnih programa ili programa za ruralni razvoj prednosti integriranih projekata uzete u obzir.
(12)
Ključni izazovi Unije i dalje su zaustavljanje i smanjenje gubitka bioraznolikosti te poboljšanje učinkovitosti korištenja resursa kao i bavljenje problemima u vezi s okolišem i zdravljem. Ti izazovi zahtijevaju povećane napore na razini Unije kako bi se iznašla rješenja i najbolja praksa koji pomažu u postizanju ciljeva Komunikacije Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljene: „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast („strategija Europa 2020.”). Nadalje, za postizanje okolišnih ciljeva nužno je bolje upravljanje, posebno podizanjem svijesti i uključivanjem dionika. Stoga bi potprogram za okoliš trebao imati tri prioritetna područja djelovanja: okoliš i učinkovito korištenje resursa, priroda i bioraznolikost te okolišno upravljanje i informacije. Projekti koji se financiraju iz programa LIFE trebali bi moći doprinositi postizanju posebnih ciljeva iz više od jednog od tih prioritetnih područja te uključiti u sudjelovanje više od jedne države članice.
(13)
U Komunikaciji Komisije od 20. rujna 2011. pod nazivom Plan za Europu učinkovitih resursa predložene su ključne etape i djelovanja potrebni da bi se Unija našla na putu održivog rasta s učinkovitim korištenjem resursa. Stoga bi se prioritetnim područjem „Okoliš i učinkovito korištenje resursa” trebao podupirati javni i privatni sektor u učinkovitoj provedbi okolišne politike Unije, posebno iz okolišnih sektora obuhvaćenih Planom za Europu učinkovitih resursa olakšavanjem razvoja i dijeljenja novih rješenja i najbolje prakse. U tom bi kontekstu Komisija trebala osigurati dosljednost i izbjeći preklapanje s programom Obzor 2020.
(14)
U Komunikaciji Komisije od 3. svibnja 2011. pod nazivom Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija EU-a za bioraznolikost do 2020. („strategija Unije za bioraznolikost do 2020.”) postavljeni su ciljevi zaustavljanja i smanjenja gubitka bioraznolikosti. Ti ciljevi između ostalog uključuju potpunu provedbu Direktive Vijeća 92/43/EEZ (16) te Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) te održavanje i obnavljanje ekosustava i njihovih funkcija. Program LIFE trebao bi doprinijeti postizanju tih ciljeva. Stoga bi se prioritetnim područjem „priroda i bioraznolikost” trebalo usredotočiti na provedbu i upravljanje mrežom Natura 2000 koja je uspostavljena Direktivom Vijeća 92/43/EEZ, posebno kada je riječ o okviru prioritetnog djelovanja pripremljenima na temelju članka 8. te Direktive, na razvoj i širenje najbolje prakse u vezi s bioraznolikošću te Direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ te na šire izazove u vezi s bioraznolikošću koji su prepoznati u strategiji Unije za bioraznolikost do 2020.
(15)
Doprinos programa LIFE godišnjim potrebama financiranja mreže Natura 2000 treba se razmatrati u kontekstu rashoda za bioraznolikost iz drugih fondova Unije. Posebna važnost treba se dati projektima integriranima u program LIFE, poput koordiniranog financijskog mehanizma za mrežu Natura 2000, uzimajući u obzir njihov potencijal za stvaranjem učinka poluge za dodatna sredstva te sposobnost iskorištavanja sredstava za područje prirode i bioraznolikosti unutar drugih fondova Unije.
(16)
Šume imaju važnu ulogu za okoliš i klimu, na primjer u vezi s bioraznolikošću, vodom, tlom te ublažavanjem klimatskih promjena i prilagođavanjem istima. Šume i tlo pomažu u regulaciji klime upijanjem ugljikovog dioksida (CO2) iz atmosfere i pohranjuju ogromne količine ugljika. Za poboljšanje te uloge potrebni su relevantni, kompatibilni podaci i informacije. Ta bi Uredba stoga također trebala predstavljati okvir podrške sinergiji aktivnostima na području okoliša i klime koje se odnose na šume i tlo uključujući praćenje tih aktivnosti. Ostala područja na kojima je moguća veća sinergija su pomanjkanje vode, suše i upravljanje rizicima od poplava.
(17)
Radi optimizacije korištenja sredstava iz programa LIFE, trebaju se poticati sinergije između aktivnosti u okviru potprograma za okoliš, posebno za zaštitu bioraznolikosti, kao i ublažavanje posljedica klimatskih promjena te prilagodba istima u okviru potprograma za klimatske aktivnosti.
(18)
Komunikacija Komisije od 15. prosinca 2011. pod nazivom „Plan za pomak prema konkurentnoj ekonomiji s niskim razinama emisije ugljika 2050.” („Plan 2050.”) navodi da bi testiranja novih pristupa ublažavanju klimatskih promjena ostala ključna za pomak prema ekonomiji s niskim razinama emisije ugljika. Također je potrebno osigurati prilagodbu klimatskim promjenama kao međusektorskom prioritetu Unije. Nadalje, promicanje upravljanja i podizanje svijesti nužno je za postizanje konstruktivnih rezultata i osiguravanja uključenosti dionika. Stoga bi se potprogramom za klimatske aktivnosti trebali podupirati napori koji doprinose trima prioritetnim područjima: ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama te upravljanje i informacije na području klime. Projekti koji se financiraju iz programa LIFE trebali bi moći doprinositi postizanju posebnih ciljeva iz više od jednog od tih prioritetnih područja te uključiti u sudjelovanje više od jedne države članice.
(19)
Prioritetnim područjem „Ublažavanje klimatskih promjena” trebalo bi doprinijeti razvoju i provedbi politika i zakonodavstva Unije iz područja klimatskih promjena, posebno u vezi s praćenjem stakleničkih plinova i izvještavanju o njima, politikama koje se odnose na upotrebu zemljišta, promjenu upotrebe zemljišta i šumarstvo, očuvanje prirodnih spremnika ugljika, u vezi sa sustavom trgovanja kvotama emisije stakleničkih plinova, pokušajima država članica da smanje emisije stakleničkih plinova, hvatanjem i skladištenjem ugljikovog dioksida, obnovljivom energijom, energetskom učinkovitošću, prometom i gorivima, zaštitom ozonskog sloja i fluoriniranim plinovima. Smatra se da je izrada projekata infrastrukture za hvatanje i skladištenje ugljika izvan područja programa LIFE te, stoga, ne treba primiti potporu.
(20)
U Europi i diljem svijeta već se mogu vidjeti prve posljedice klimatskih promjena kao što su ekstremni vremenski uvjeti koji uzrokuju poplave i suše te rast temperature i razine mora. Prioritetnim područjem „Prilagodba klimatskim promjenama” stoga bi trebalo pomoći stanovništvu, gospodarskim sektorima i regijama tim učincima kako bi se posebnim mjerama i strategijama za prilagodbu osigurala otpornija Unija. Mjere na tom području trebaju dopunjavati mjere koje se mogu financirati prema financijskom instrumentu za civilnu zaštitu ustanovljenim Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18). Smatra se da je izrada velikih projekata infrastrukture izvan područja programa LIFE te, stoga, neće primiti potporu.
(21)
Cjelovita provedba okolišnih i klimatskih politika i zakonodavstva neodvojivo je povezana s postizanjem boljeg upravljanja, jačom uključenosti dionika i širenjem informacija. Stoga bi se prioritetnim područjem „Upravljanje i informacije” u oba njegova potprograma trebao podupirati razvoj platformi za suradnju i razmjena najbolje prakse za bolju usklađenost i provedbu, uključujući programe osposobljavanja za suce i javne tužitelje te bi se trebala dobiti potpora javnosti i dionika za napore Unije u stvaranju politika iz područja okoliša i klimatskih promjena. Njima bi se posebno trebalo podupirati poboljšanje širenja baze znanja, najboljih praksi i provedbe zakonodavstva Unije, podizanja svijesti i sudjelovanja javnosti, pristupa informacijama te pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša.
(22)
U okviru ove Uredbe trebala bi biti osigurana potpora u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (19). Projekti financirani u okviru programa LIFE trebali bi ispunjavati kriterije prihvatljivosti i dodjele kako bi se osigurala najbolja moguća upotreba fondova Unije i dodana vrijednost Unije. Komisija bi pri ocjenjivanju dodane vrijednosti Unije trebala obratiti posebnu pažnju, kako se primjenjuje na prioritetna područja, na potencijal projekata za ponovnu uporabu i prenosivost, na održivost njihovih rezultata i na doprinos postizanju općih i posebnih ciljeva prioritetnih područja, kao i na tematske prioritete koji se provode kroz tematska područja. Trebalo bi poticati one projekte koji imaju utjecaje na više sektora. Komisija bi također trebala promicati i poticati korištenje zelene javne nabave, posebno prilikom izvedbe projekata.
(23)
Kako bi se održali jednaki uvjeti za sve poduzetnike koji su aktivni na unutarnjem tržištu te izbjeglo neprimjereno narušavanje tržišnog natjecanja, financiranje iz programa LIFE treba, po potrebi, usmjeriti na tržišne neuspjehe. Nadalje, u slučajevima kada financiranje predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), ono treba biti u skladu s pravilima o državnim potporama kako bi se spriječilo narušavanje tržišta kao što je istiskivanje privatnog financiranja, stvaranje neučinkovitih tržišnih struktura ili održavanje neučinkovitih poduzeća, i ne može stupiti na snagu prije nego ga odobri Komisija u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, osim ako je u skladu s uredbom donesenom sukladno Uredbi Vijeća (EZ) br. 994/98 (20).
(24)
Da bi se poboljšala provedba okolišnih i klimatskih politika te poboljšala integracija okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike, program LIFE trebao bi promicati projekte kojima se potiču integrirani pristupi provedbi okolišnog i klimatskog zakonodavstva i politika. Takvi integrirani projekti konkretni su alati za poboljšanje integriranja okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike Unije i u sveukupne rashode Unije u skladu sa strategijom Europa 2020. Trebaju dati primjere dobre prakse za učinkovitu i dobro koordiniranu provedbu politika Unije iz područja okoliša i klime u državama članicama i regijama. Za potprogram „Okoliš” ti bi se integrirani projekti prvenstveno trebali usredotočiti na provedbu strategije Unije za bioraznolikost do 2020. s posebnim naglaskom na učinkovito upravljanje i konsolidaciju mreže Natura 2000, koja je uspostavljena Direktivom 92/43/EEZ provedbom prioritetnih okvira djelovanja pripremljenih na temelju članka 8. te Direktive, na konsolidaciju Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (21) te zakona o otpadu i zaštiti zraka.
(25)
Iako usmjereni na definirane teme, integrirani projekti trebali bi biti mehanizmi za ostvarivanje višestrukih ciljeva (usredotočeni npr. na pozitivne učinke na okoliš i izgradnju kapaciteta) koji omogućavaju postizanje rezultata na drugim područjima politika, posebno u morskom okolišu sukladno ciljevima Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22). Integrirani projekti mogu se predvidjeti i na drugim okolišnim područjima. U slučaju potprograma za klimatske aktivnosti ti projekti trebali bi se posebno odnositi na ublažavanje klimatskih promjena i strategije prilagodbe te akcijske planove.
(26)
Integriranim projektima trebali bi podržavati samo niz posebnih aktivnosti i mjera, dok bi se druge aktivnosti, kojima se dopunjuju one uključene u projekt, trebale financirati iz drugih programa Unije te iz nacionalnih, regionalnih sredstava i sredstava privatnog sektora. Financiranje iz programa LIFE trebalo bi koristiti sinergiju i osigurati dosljednost između različitih izvora financiranja Unije pružajući strateški fokus na okoliš i klimu, u isto vrijeme osiguravajući pojednostavljenje postupaka.
(27)
Integrirani projekti snažno usmjereni na provedbu okolišnih i klimatskih politika i zakonodavstva Unije integriranim pristupima zahtijevaju djelovanje u svim dijelovima Unije i u svim sektorima na koje se odnosi ova Uredba. Zbog toga je potrebno uvesti element raspodjele u postupak odabira što bi omogućilo geografsku ravnotežu, a države članice trebale bi pripremiti i predložiti barem jedan integrirani projekt tijekom programskog razdoblja, ako je potrebno uz pomoć projekta tehničke pomoći programa LIFE.
(28)
S obzirom da je pristup integriranih projekata nov, dionicima bi po potrebi trebalo pružiti tehničku pomoć. Postupak u dvije faze trebao bi pojednostaviti primjenu. Prvo bi financijski plan trebao naznačiti koji drugi izvori financiranja na nacionalnoj, privatnoj ili na razini Unije trebaju biti mobilizirani i do koje mjere. Pisma namjere barem još jednog izvora financiranja obavezna su tek u drugoj fazi kako bi se osiguralo da je zahtjev o mobilizaciji dodatnog izvora financiranja ispunjen. Tijekom faze dodjele potrebno je uzeti u obzir opseg u kojem su druga sredstva Unije mobilizirana.
(29)
Uspjeh integriranih projekata ovisi o uskoj suradnji između nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela i nedržavnih aktera koji su uključeni u ispunjavanje ciljeva programa LIFE. Stoga se trebaju primjenjivati načela transparentnosti i otkrivanje odluka o razvoju, provedbi, ocjenjivanju i nadzoru projekata.
(30)
Za projekte u okviru potprograma za okoliš, osim integriranih projekata, uspostavom indikativnih nacionalnih dodjela potrebno je razmjerno razdijeliti sredstava među državama članicama za vrijeme trajanja prvog višegodišnjeg programa rada, u skladu s načelima solidarnosti i podjele odgovornosti.
(31)
Kako bi se izgradila sposobnost država članica da sudjeluju u programu LIFE, zajamčeno financiranje projekata jačanja sposobnosti treba biti dostupno svakoj državi članici koja ispuni relevantne zahtjeve iz ove Uredbe. Takvo financiranje trebalo bi biti dostupno na temelju dogovorenog plana za jačanje sposobnosti u kojem su jasno naznačene intervencije i potrebna sredstva.
(32)
Kvaliteta bi trebala biti prevladavajući kriterij koji upravlja ocjenjivanjem projekta i postupkom dodjele u okviru programa LIFE. Elementi raspodjele koji su uvedeni kako bi odražavali geografsku ravnotežu indikativni su i ne bi trebali značiti sigurna sredstva ili dodijeljena sredstva po državi članici.
(33)
Unija je potpisnica Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Aarhuška konvencija”). Stoga bi trebalo podupirati rad nevladinih organizacija (NVO-a) i mreža neprofitnih subjekata koji su usmjereni prema ciljevima od općeg interesa za Uniju jer one učinkovito podržavaju ciljeve Aarhuške konvencije zagovarajući stavove građana Unije i ono što ih brine u sklpu procesa razvoja politika te podržavaju njihovu provedbu, a također podižu svijest o problemima iz područja okoliša i klime te odgovorima politika na te probleme. Prikladno je da se programom LIFE podupire veliki broj NVO-a, kao i mreža neprofitnih subjekata usmjerenih prema općim interesima Unije, a koji su prvenstveno aktivni na području okoliša ili klimatskih aktivnosti, konkurentnim i transparentnim dodjeljivanjem operativnih bespovratnih sredstava kako bi im se pomoglo u učinkovitom doprinosu politikama Unije i promicalo te jačalo provedbe i primjene okolišnih i klimatskih ciljeva Unije te u izgradnji i osnaživanju njihovih kapaciteta da postanu učinkovitiji partneri.
(34)
Da bi ispunila svoju ulogu inicijatorice razvoja i provedbe okolišnih i klimatskih politika, Komisija bi trebala koristiti sredstva iz programa LIFE kako bi podržala pokretanje, provedbu i integraciju okolišnih i klimatskih politika i zakona, uključujući nabavu robe i usluga. Financijska sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom također trebaju obuhvaćati institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije, kao i o stanju provedbe i prijenosa svih glavnih okolišnih i klimatskih zakonodavnih akata.
(35)
Trenutni jaz na tržištu između potražnje za zajmovima, vlasničkim kapitalom i rizičnim kapitalom te njihove ponude vjerojatno će potrajati zbog financijske krize te je stoga potrebno dozvoliti upotrebu financijskih instrumenata za potporu projekata kojima se mogu ostvarivati prihodi na području okoliša ili klime. Financijske instrumente koje podržava program LIFE trebalo bi koristiti za isplativo zadovoljavanje posebnih potreba tržišta u skladu s ciljevima programa te se njima ne bi trebalo istisnuti privatno financiranje. Trebalo bi biti moguće kombinirati financijske instrumente s bespovratnim sredstvima iz proračuna Unije, uključujući i sredstva u skladu s ovom Uredbom.
(36)
Iskustvo stečeno s prethodnim programima LIFE pokazalo je da postoji potreba za usmjeravanjem napora na konkretne prioritete okolišnih i klimatskih politika i područja djelovanja. Ti tematski prioriteti ne bi trebali biti konačni kako bi se kandidatima omogućilo podnijeti prijedloge na drugim područjima i uključiti nove ideje reagiranja na nove izazove. Višegodišnji programi rada također bi trebali biti fleksibilni da bi se postigli ciljevi programa LIFE istovremeno pružajući potrebnu stabilnost tema projekata kojima se provode tematski prioriteti kako bi potencijalni podnositelji zahtjeva mogli isplanirati, pripremiti i podnijeti prijedloge. Prvi višegodišnji program rada treba vrijediti četiri godine nakon čega slijedi drugi program rada u trajanju od tri godine. Oba programa trebaju imati popis tema projekata kojima se provode tematski prioriteti koji nije konačan.
(37)
Iskustvo prijašnjih programa LIFE naglasilo je važnost nacionalnih kontaktnih točaka LIFE, posebno u pružanju podrške podnositeljima zahtjeva i korisnicima te stoga pridonošenjem uspješnoj provedbi programâ. Sustav nacionalnih i regionalnih kontaktnih točaka LIFE, posebno u državama članicama s malim brojem prihvaćenih projekata te jačanje suradnje između Komisije i nacionalnih kontaktnih točaka LIFE te između nacionalnih i regionalnih kontaktnih točaka LIFE. Iskustvo prijašnjih programa LIFE također je naglasilo važnost koju učinkovito širenje rezultata projekta i umrežavanje imaju u povećanju učinka poluge i dodanoj vrijednosti Unije u programu LIFE, posebno organiziranje seminara, radionica i drugih aktivnosti s ciljem razmjene iskustva, znanja i dobrih praksi unutar Unije. Komisija bi stoga trebala nastavi i ojačati ciljane aktivnosti širenja, uključujući one posebno usmjerene na integrirane projekte, posebno u državama članicama s malim brojem prihvaćenih projekata i u vezi s određenim sektorima te olakšati suradnju i razmjenu iskustva između korisnika programa LIFE i šire. Korištenjem odgovarajućih medija i tehnologije, Komisija također treba nastaviti redovito objavljivati popis projekata financiranih programom LIFE, uključujući i kratki opis ciljeva i postignutih rezultata te kratki pregled isplaćenih sredstava.
(38)
Radi pojednostavljenja programa LIFE i smanjena administrativnog tereta za podnositelje zahtjeva i korisnike više bi se trebale koristiti paušalne stope i iznosi ne dovodeći u pitanje prihvatljivost PDV-a i troškova stalnog osoblja pod uvjetima utvrđenima Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012. U skladu s trenutnom praksom, iznos doprinosa javnih organizacija (kao korisnika koordinatora i/ili pridruženog korisnika) projektu treba prelaziti za barem 2 % iznos troškova plaće osoblja nacionalnih administracija odgovornih za projekt. Sredstva Unije ne bi se trebala koristiti za subvencioniranje nacionalnih proračuna, na primjer, za pokrivanje troškova PDV-a. Međutim, dostupne su samo ograničene informacije o iznosima sredstava Unije koja se koristi za pokrivanje troškova PDV-a. Komisija stoga, u sredini razdoblja i nakon ex-post ocjenjivanja programa LIFE, treba omogućiti pregled povratka PDV-a po državi članici, kojeg su korisnici projekta LIFE tražili u fazi završnog plaćanja.
(39)
Najviše stope sufinanciranja trebaju biti zadane na razinu koja je potrebna da bi se održala učinkovita razina potpore kroz program LIFE,
(40)
Program LIFE i potprograme trebalo bi redovito pratiti i ocjenjivati na temelju odgovarajućih pokazatelja uspješnosti kako bi se omogućile prilagodbe, uključujući sve potrebne revizije tematskih prioriteta. Pri daljnjem određivanju pokazatelja uspješnosti za ocjenjivanje programa i projekata, Komisija treba istaknuti nadzor kvalitete na temelju pokazatelja uspješnosti i očekivanih rezultata i učinaka. Komisija treba predložiti metodu za nadzor dugoročnog uspjeha projekata, posebno na prioritetnom području prirode i bioraznolikosti. Kako bi se omogućili dokazi o usporednoj koristi koju oba potprograma mogu donijeti klimatskim aktivnostima i bioraznolikosti te pružile informacije o razini troškova, u sklopu praćenja programa LIFE, trebalo bi bilježiti rashode koji se odnose na klimu i rashode koji se odnose na bioraznolikost, kako je definirano u „Proračunu za strategiju Europa 2020.”. Temelj bilježenja trebala bi biti jednostavna metodologija koja klasificira rashode u jednu od tri kategorije: rashodi koji se odnose samo na klimu/bioraznolikost (izračun 100 %), rashodi koji se znatno odnose na klimu /bioraznolikost (izračun 40 %) te rashodi koji se ne odnose na klimu/bioraznolikost (izračun 0 %). Ta metodologija ne bi trebala isključivati korištenje preciznijih metodologija po potrebi.
(41)
S obzirom na dugo iskustvo Komisije u upravljanju programom i projektima LIFE te na pozitivno iskustvo korisnika programa LIFE s vanjskim timovima za praćenje, upravljanje programom LIFE treba ostati u nadležnosti Komisije. Svaka promjena u upravljačkoj strukturi programa i projekata LIFE treba proći ex-ante analizu troškova i koristi te dati posebnu pažnju osiguravanju prikladne i potpune stručne studije, posebno na prioritetnom području prirode i bioraznolikosti.
(42)
Financijski interes Europske unije tijekom cijelog ciklusa troškova treba zaštititi proporcionalnim mjerama, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, krivo isplaćenih ili nepropisno upotrijebljenih sredstava te po potrebi novčane kazne.
(43)
Kako bi se osigurala najbolja moguća upotreba fondova Unije, ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebale bi se delegirati Komisiji s obzirom na pokazatelje uspješnosti mjerodavne za tematske prioritete potprograma za okoliš i za prioritetna područja potprograma za klimatske aktivnosti, izmjenu postotka proračuna dodijeljenog nepovratnim sredstvima za projekte koji podržavaju očuvanje prirode i bioraznolikosti. Od osobite je važnosti da Komisija u okviru svojeg pripremnog rada održava odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja uz sudjelovanje stručnjaka. Pri pripremi i izradi delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti istovremeno, pravovremeno i primjereno dostave Europskom parlamentu i Vijeću.
(44)
Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe koji se odnose na donošenje višegodišnjih programa rada, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (23).
(45)
Ako odbor zadužen za Programa za okoliš i klimatske aktivnosti LIFE ne da mišljenje o nacrtu provedbenog akta, u skladu s drugim podstavkom članka 5. stavka 4. Uredbe (EU) br. 182/2011, Komisija ne bi trebala usvojiti taj nacrt. Primjena tog postupka treba biti opravdana, među ostalim, potrebom za ocjenjivanje razmjerne podjele fondova među integriranim projektima, posebno najvećeg iznosa kojeg jedan integrirani projekt može primiti.
(46)
Da bi se osigurao učinkovit prijelaz između mjera donesenih u skladu s Uredbom (EZ) br. 614/2007 i programa LIFE, potrebno je nastaviti s praćenjem, revizijom i kvalitativnom procjenom aktivnosti financiranih u skladu s tom Uredbom i nakon što bude stavljena izvan snage.
(47)
Dodana vrijednost programa LIFE proizlazi iz posebnosti njegova pristupa i fokusa zbog čega su intervencije u sklopu tog programa posebno prilagođene okolišnim i klimatskim potrebama. Programom LIFE može se doprinijeti učinkovitijoj provedbi okolišnih politika nego je to moguće zasebnim djelovanjem država članica zahvaljujući povećanom okupljanju sredstava i stručnosti. Program LIFE također predstavlja platformu za razvoj i razmjenu najbolje prakse i znanja poboljšanjem, kataliziranjem i ubrzavanjem promjena u provedbi pravne stečevine te izgrađujući kapacitete, podržavajući privatne sudionike, posebno male i srednje poduzetnike, u testiranju tehnologija i rješenja u manjem opsegu te omogućavajući državama članicama i dionicima da uče jedni od drugih. Nadalje, programom LIFE stvara se sinergija između fondova Unije i nacionalnih sredstava istovremeno uključujući dodatna sredstva iz privatnog sektora povećavajući time usklađenost djelovanja Unije i promičući homogeniju provedbu pravne stečevine.
(48)
Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, posebno doprinos provedbi i razvoju okolišnih i klimatskih politika i zakonodavstva Unije uključujući integriranje okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike, te promicanje boljeg upravljanja, ali se zbog opsega ili učinka ove Uredbe mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, određenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(49)
Uredbu (EZ) br. 614/2007 stoga bi trebalo staviti izvan snage,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
GLAVA I.
PROGRAM ZA OKOLIŠ I KLIMATSKE AKTIVNOSTI (LIFE)
Članak 1.
Uspostava
Uspostavlja se Program za okoliš i klimatske aktivnosti kojim se obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. („program LIFE”).
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„pilot-projekti” znači projekti u kojima se primjenjuju tehnike ili metode koje se nisu primjenjivale ni testirale prije toga niti negdje drugdje, koje pružaju potencijalne prednosti za okoliš ili klimu u usporedbi s trenutnom najboljom praksom i koje se naknadno i u većem razmjeru mogu primijeniti u sličnim situacijama;
(b)
„demonstracijski projekti” znači projekti kojima se u praski izvode, testiraju, ocjenjuju i šire mjere, metodologije ili pristupi koji su novi ili nepoznati u kontekstu specifičnom za projekt, npr. geografskom, okolišnom ili socioekonomskom kontekstu te koji bi se mogli primjenjivati drugdje u sličnim okolnostima;
(c)
„projekti najbolje prakse” znači projekti u kojima se primjenjuju odgovarajuće, isplative i tehnički najmodernije tehnike, metode i pristupi uzimajući u obzir poseban kontekst projekta;
(d)
„integrirani projekti” znači projekti kojima se na održiv način, na velikom zemljopisnom području, posebno na regionalnoj, višeregionalnoj, nacionalnoj ili transnacionalnoj razini, provode okolišne ili klimatske strategije ili akcijski planovi koji su nužni u skladu s posebnim okolišnim ili klimatskim zakonodavstvom, razvijenima u skladu s drugim aktima Unije ili su ih razvila nadležna tijela država članica, prvenstveno na područjima prirode uključujući, između ostalog, upravljanje mrežom Natura 2000, područja vode, otpada, zraka, ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama, u isto vrijeme osiguravajući uključenost dionika i promicanje koordinacije s barem još jednim relevantnim izvorom financiranja na razini Unije ili na nacionalnoj ili privatnoj razini te njegovu mobilizaciju.
(e)
„projekti tehničke pomoći” znači projekti u sklopu kojih se bespovratnim sredstvima za aktivnosti pruža financijska potpora za pomoć u pripremanju integriranih projekata, posebno kako bi se osiguralo da su ti projekti u skladu s vremenskim, tehničkim i financijskim zahtjevima programa LIFE u koordinaciji sa sredstvima iz članka 8. stavka 3.;
(f)
„projekti izgradnje kapaciteta” znači projekti u sklopu kojih se bespovratnim sredstvima za aktivnosti pruža financijska potpora aktivnostima potrebnima za izgradnju kapaciteta država članica, uključujući nacionalne i regionalne kontaktne točke programa LIFE, s ciljem omogućavanja učinkovitijeg sudjelovanja država članica u programu LIFE;
(g)
„pripremni projekti” znači projekti koje je prvenstveno odredila Komisija u suradnji s državama članicama kako bi podupirali posebne potrebe za razvoj i provedbu okolišnih ili klimatskih politika i zakonodavstva Unije;
(h)
„projekti informiranja, podizanja svijesti i širenja informacija” znači projekti kojima je cilj podržati komunikaciju, širenje informacija i podizanje svijesti na područjima potprograma za okoliš i klimatske aktivnosti.
Članak 3.
Opći ciljevi i pokazatelji uspješnosti
1. Opći ciljevi programa LIFE su sljedeći:
(a)
doprinijeti prelasku na gospodarstvo koje upotrebljava učinkovite resurse, ima nisku razinu emisije CO2 i otporno je na klimatske promjene, doprinijeti zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša te zaustavljanju i smanjenju gubitka bioraznolikosti, uključujući davanje podrške mreži Natura 2000 i borbu protiv narušavanja ekosustava;
(b)
poboljšati razvoj, provedbu i primjenu okolišne i klimatske politike i zakonodavstva Unije te djelovati kao katalizator i promicati integraciju i uključivanje okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike Unije te u praksu iz javnog i privatnog sektora također povećavajući kapacitet javnog i privatnog sektora;
(c)
podupirati bolje upravljanje u području okoliša i upravljanje u području klime na svim razinama, uključivši bolje sudjelovanje civilnog društva, NVO-a i lokalnih aktera;
(d)
podržati provedbu Sedmog akcijskog programa za okoliš.
Stremeći tim ciljevima, program LIFE doprinosi održivom razvoju i postizanju ciljeva strategije Europa 2020 te relevantnih planova i strategija Unije za okoliš i klimu.
2. Opći ciljevi iz stavka 1. ostvaruju se kroz sljedeće potprograme:
(a)
potprogram za okoliš;
(b)
potprogram za klimatske aktivnosti.
3. Uspješnost programa LIFE procjenjuje se posebno u odnosu na sljedeće pokazatelje:
(a)
u odnosu na opći cilj iz točke (a) stavka 1., poboljšanja okoliša i klime koja se mogu pripisati programu. U vezi s ciljem doprinošenja zaustavljanju i smanjenju gubitka bioraznolikosti, poboljšanja okoliša koja se mogu pripisati programu mjere se prema postotku mreže Natura 2000 koji je obnovljen ili kojim se sad upravlja na odgovarajući način, prema površini i vrsti obnovljenih ekosustava te broju i tipu ciljnih staništa i vrsta s poboljšanim stupnjem očuvanosti;
(b)
u odnosu na opće ciljeve koji se odnose na razvoj i provedbu iz točke (b) stavka 1., broj razvijenih ili poduzetih intervencija kojima se provode planovi, programi ili strategije u skladu s okolišnom ili klimatskom politikom i zakonodavstvom Unije te broj intervencija koje su prikladne za umnožavanje ili prijenos;
(c)
u odnosu na opće ciljeve koji se odnose na integraciju i uključivanje iz točke (b) stavka 1., broj intervencija kojima se postiže sinergije s drugim programima Unije za financiranje ili uključivanje u te programe, ili intervencija koje su uključene u prasku iz javnog ili privatnog sektora;
(d)
u odnosu na opći cilj iz točke (c) stavka 1., broj intervencija za postizanje boljeg upravljanja, širenja informacija i svijesti o okolišnom i klimatskim aspektima;
Komisija ima ovlast za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 29. radi dodatnog razrađivanja pokazatelja uspješnosti kada je riječ o njihovoj primjeni na prioritetna područja i na tematske prioritete iz članka 9. i Priloga III. u smislu potprograma za okoliš i iz članka 13. u smislu potprograma za klimatske aktivnosti.
Članak 4.
Proračun
1. Financijska omotnica za provedbu programa LIFE za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi 3 456 655 000 EUR u tekućim cijenama, što je 0,318 % ukupnog iznosa odobrenih sredstava kako se navodi u Uredbi (EU) br. 1311/2013.
Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u granicama višegodišnjeg financijskog okvira.
2. Proračunska raščlamba po potprogramima je sljedeća:
(a)
2 592 491 250 EUR ukupne financijske omotnice iz stavka 1. dodjeljuju se potprogramu za okoliš;
(b)
864 163 750 EUR ukupne financijske omotnice iz stavka 1. dodjeljuju se potprogramu za klimatske aktivnosti.
Članak 5.
Sudjelovanje trećih zemalja u programu LIFE
Program LIFE otvoren je za sudjelovanje sljedećim zemljama:
(a)
zemlje članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (EGP);
(b)
zemlje kandidatkinje, potencijalne kandidatkinje i zemlje pristupnice Uniji;
(c)
zemlje na koje se odnosi europska politika susjedskih odnosa;
(d)
zemlje koje su postale članice Europske agencije za okoliš u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 933/1999 (24).
Takvo sudjelovanje provodi se u skladu s uvjetima navedenima u odgovarajućim bilateralnim ili multilateralnim sporazumima kojima se uspostavljaju opća načela za sudjelovanje tih trećih zemalja u programima Unije.
Članak 6.
Aktivnosti izvan Unije ili u prekomorskim zemljama i na prekomorskim područjima
1. Ne dovodeći u pitanje članak 5. programom LIFE mogu se financirati aktivnosti izvan Unije i u prekomorskim zemljama i područjima (PZP) u skladu s Odlukom 2001/822/EZ (Odluka o prekomorskom udruživanju), pod uvjetom da su te aktivnosti potrebne za ostvarivanje okolišnih i klimatskih ciljeva Unije i za osiguravanje učinkovitosti intervencija na području država članica na koje se odnose ugovori.
2. Pravna osoba sa sjedištem izvan Unije može sudjelovati u projektima navedenima u članku 18. pod uvjetom da korisnik koji koordinira projekt ima sjedište u Uniji te da aktivnost koja se treba provoditi izvan Unije zadovoljava uvjete iz stavka 1 ovoga članka.
Članak 7.
Međunarodna suradnja
Tijekom provedbe programa LIFE suradnja s relevantnim međunarodnim organizacijama i s njihovim institucijama i tijelima moguća je kada je potrebna za postizanje ciljeva iz članka 3.
Članak 8.
Komplementarnost
1. Komisija i države članice osiguravaju da potpora iz programa LIFE bude u skladu s politikama i prioritetima Unije te da se njome dopunjuju drugi financijski instrumenti Unije u isto vrijeme osiguravajući provedbu mjera pojednostavljenja.
2. Aktivnosti koje se financiraju programom LIFE u skladu su sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom kao i s propisima Unije o državnoj potpori. Države članice Komisiju posebno obavještavaju o financiranju iz programa LIFE ako se radi o državnoj potpori u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a i ono ne može stupiti na snagu prije nego ga odobri Komisija u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, osim ako je u skladu s uredbom donesenom sukladno članku 2. stavku 1. i članku 8. Uredbe (EZ) br. 994/98.
3. Komisija i države članice u skladu sa svojim pojedinačnim odgovornostima osiguravaju koordinaciju između programa LIFE te Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo kako bi se stvorila sinergija, posebno u kontekstu integriranih projekata te kako bi se podržala upotreba rješenja, metoda i pristupa razvijenih u sklopu programa LIFE. Takva je koordinacija uspostavljena unutar okvira utvrđenog Uredbom o zajedničkim odredbama i Zajedničkim strateškim okvirom te mehanizmima utvrđenima sporazumima o partnerstvu sukladno toj Uredbi.
4. Komisija također osigurava dosljednost i sinergiju te izbjegava preklapanja programa LIFE i ostalih politika i financijskih instrumenata Unije, posebno Obzora 2020. te onih u okviru vanjskog djelovanja Unije.
GLAVA II.
POTPROGRAMI
POGLAVLJE 1.
Potprogram za okoliš
Članak 9.
Prioritetna područja potprograma za okoliš
1. Potprogram za okoliš ima tri prioritetna područja:
(a)
Okoliš i učinkovito korištenje resursa;
(b)
Priroda i bioraznolikost;
(c)
Okolišno upravljanje i informacije.
2. Prioritetna područja iz stavka 1. obuhvaćaju tematske prioritete utvrđene Prilogom III.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 29. kojima se određuje dodavanje, brisanje ili izmjena tematskih prioriteta utvrđenih Prilogom III. na temelju sljedećih kriterija:
(a)
prioriteti utvrđeni Sedmim akcijskim programom za okoliš;
(b)
posebni ciljevi određeni za svako prioritetno područje navedeni u člancima 10., 11. I 12.;
(c)
iskustvo prikupljeno provedbom višegodišnjeg programa rada iz članka 24.;
(d)
iskustvo prikupljeno provedbom integriranih projekata;
e)
Prioriteti proizašli iz novog okolišnog zakonodavstva Unije, usvojenog nakon 23. prosinca 2013.; ili
(f)
iskustvo prikupljeno provedbom postojećih zakonodavstva i politika Unije na području okoliša.
Komisija pregledava i, po potrebi, revidira tematske prioritete iz Priloga III. najkasnije do srednjoročnog ocjenjivanja programa LIFE spomenutog u točki (a) članka 27. stavka 2.
3. Minimalno 55 % proračunskih sredstava dodijeljenih projektima koji se podržavaju bespovratnim sredstvima za aktivnosti iz potprograma za okoliš namijenjeno je projektima kojima se podržava očuvanje prirode i bioraznolikosti.
4. Komisija ima ovlast donošenja delegiranih akata u skladu s člankom 29. kako bi povećala postotak iz stavka 2. ovog članka za najviše 10 %, pod uvjetom da ukupna sredstva zatražena tijekom dvije uzastopne godine prijedlozima obuhvaćenima prioritetnim područjem za prirodu i bioraznolikost te koji zadovoljavaju zahtjeve minimalne kvalitete prelaze za više od 20 % odgovarajući iznos izračunat za dvije godine koje prethode tim godinama.
Članak 10.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Okoliš i učinkovito korištenje resursa”
Posebni ciljevi potprograma „Okoliš” za prioritetno područje „Okoliš i učinkovito korištenje resursa” prije svega su:
(a)
razviti, testirati i demonstrirati pristupe politikama i upravljanju, najbolje prakse i rješenja izazova u vezi s okolišem, uključujući i razvoj i predstavljanje inovativnih tehnologija, koji su prikladni za umnožavanje, prijenos ili integriranje, između ostalog u odnosu na vezu između okoliša i zdravlja te kao potpora politikama i zakonodavstvu u vezi s učinkovitom uporabom resursa, uključujući Plan za Europu učinkovitih resursa;
(b)
podupirati primjenu, razvoj, testiranje i demonstraciju integriranih pristupa za provedbu planova i programa u skladu s okolišnom politikom i zakonodavstvom Unije, prvenstveno na području vode, otpada i zraka;
(c)
poboljšati bazu znanja za razvoj, provedbu, procjenu, praćenje i ocjenu okolišne politike i zakonodavstva Unije te za procjenu i praćenje čimbenika, pritisaka i reakcija koji imaju utjecaj na okoliš unutar Unije i izvan nje.
Članak 11.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Priroda i bioraznolikost“
Posebni ciljevi potprograma „Okoliš” za prioritetno područje „Priroda i bioraznolikost” prije svega su:
(a)
doprinijeti razvoju i provedbi politike i zakonodavstva Unije na području prirode i bioraznolikosti, uključujući strategiju Unije za biološku raznolikost do 2020. i direktive 92/43/EEZ i 2009/147/EZ, posebice primjenom, razvijanjem, testiranjem i demonstriranjem pristupa, najboljih praksi i rješenja;
(b)
podupirati daljnji razvoj i provedbu mreže Natura 2000, uspostavljene člankom 3. Direktive 92/43/EEZ, i upravljanje njome, posebice primjenu, razvijanje, testiranje i demonstriranje integriranih pristupa provedbe prioritetnih okvira djelovanja pripremljenih na temelju članka 8. te Direktive;
(c)
poboljšati bazu znanja za razvoj, provedbu, procjenu, praćenje i ocjenu politike i zakonodavstva Unije o prirodi i bioraznolikosti te za procjenu i praćenje čimbenika, pritisaka i reakcija koji imaju utjecaj na prirodu i bioraznolikost unutar Unije i izvan nje.
Članak 12.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Okolišno upravljanje i informacije”
Posebni ciljevi potprograma za okoliš za prioritetno područje „Okolišno upravljanje i informacije” prije svega su:
(a)
promicati podizanje svijesti o pitanjima okoliša, uključujući stvaranje javne potpore i potpore dionika za razvoj politika Unije na području okoliša te promicati spoznaje o održivom razvoju i nove modele za održivu potrošnju;
(b)
podupirati komuniciranje i širenje informacija na području okoliša i upravljanje njima te olakšati razmjenu znanja o uspješnim okolišnim rješenjima i praksi, između ostalog razvijanjem platformi za suradnju između dionika i osposobljavanja;
(c)
promicati učinkovitije usklađivanje sa zakonodavstvom Unije o okolišu i njegovu provedbu te doprinijeti učinkovitijem usklađivanju i provedbi, a posebno promicanjem razvoja i širenja najboljih praksi i pristupa politikama;
(d)
promicati bolje okolišno upravljanje većom uključenošću dionika, uključujući i nevladine organizacije, u savjetovanje o politikama i njihovu provedbu.
POGLAVLJE 2.
Potprogram za klimatske aktivnosti
Članak 13.
Prioritetna područja potprograma za klimatske aktivnosti
Potprogram za klimatske aktivnosti ima tri prioritetna područja:
(a)
ublažavanje klimatskih promjena,
(b)
prilagođavanje klimatskim promjenama,
(c)
upravljanje i informacije na području klime.
Članak 14.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Ublažavanje klimatskih promjena”
U cilju doprinosa smanjenju emisije stakleničkih plinova posebni ciljevi prioritetnog područja „Ublažavanje klimatskih promjena” prije svega su:
(a)
doprinijeti provedbi i razvoju politika i zakonodavstva Unije o ublažavanju klimatskih promjena, uključujući integraciju po područjima politika, a posebno razvijanjem, testiranjem i demonstriranjem pristupa politikama ili upravljanju, najboljih praksi i rješenja za ublažavanje klimatskih promjena;
(b)
poboljšati temelje znanja za razvoj, procjenu, praćenje, ocjenu i provedbu učinkovitih aktivnosti i mjera za ublažavanje klimatskih promjena te povećanje kapaciteta za primjenu tog znanja u praksi;
(c)
olakšati razvoj i provedbu integriranih pristupa, kao što su strategije i akcijski planovi za ublažavanje klimatskih promjena na lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini;
(d)
doprinijeti razvoju i demonstraciji inovativnih tehnologija, sustava, metoda i instrumenata za ublažavanje klimatskih promjena koji su prikladni za umnožavanje, prijenos ili integriranje.
Članak 15.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Prilagođavanje klimatskim promjenama”
U cilju doprinosa podržavanju napora za veću otpornost na klimatske promjene posebni ciljevi prioritetnog područja „Prilagođavanje klimatskim promjenama” prije svega su:
(a)
doprinijeti razvoju i provedbi politika Unije o prilagođavanju klimatskim promjenama, uključujući integraciju po područjima politika, a posebno razvijanjem, testiranjem i demonstriranjem pristupa politikama ili upravljanju, najboljih praksi i rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama, po potrebi uključujući i pristupe koji se temelje na ekosustavima;
(b)
poboljšati temelje znanja za razvoj, procjenu, praćenje, ocjenu i provedbu učinkovitih aktivnosti i mjera za prilagodbu klimatskim promjenama, stavljajući na prvo mjesto, gdje je to prikladno, one koje primjenjuju pristup koji se temelji na ekosustavima, te povećati kapacitete za primjenu tog znanja u praksi;
(c)
olakšati razvoj i provedbu integriranih pristupa, kao što su strategije i akcijski planovi za prilagodbu klimatskim promjenama na lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini, stavljajući na prvo mjesto, gdje je to prikladno, pristupe koji se temelje na ekosustavima;
(d)
doprinijeti razvoju i demonstraciji inovativnih tehnologija, sustava, metoda i instrumenata za prilagodbu klimatskim promjenama koji su prikladni za umnožavanje, prijenos ili integriranje.
Članak 16.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Upravljanje i informacije na području klime”
Posebni ciljevi prioritetnog područja „Upravljanje i informacije na području klime” prije svega su:
(a)
promicati podizanje svijesti o klimatskim pitanjima, uključujući stvaranjem javne potpore i potpore dionika za razvoj politika Unije na području klime te promicati spoznaje o održivom razvoju;
(b)
podupirati komuniciranje i širenje informacija na području klime te upravljanje njima i olakšavanje razmjene znanja o uspješnim klimatskim rješenjima i praksama, između ostalog razvijanjem platformi za suradnju između dionika te izobrazbe;
(c)
promicati učinkovitije usklađivanje s klimatskim zakonodavstvom Unije i njegovu provedbu te doprinijeti učinkovitijem usklađivanju i provedbi, a posebno promicanjem razvoja i širenja najboljih praksi i pristupa politikama;
(d)
promicati bolje upravljanje na području klime većom uključenošću dionika, uključujući nevladine organizacije, u savjetovanje o politikama i njihovu provedbu.
GLAVA III.
ZAJEDNIČKE PROVEDBENE ODREDBE
POGLAVLJE 1.
Financijska sredstva
Članak 17.
Vrste sredstava
1. Sredstva Unije mogu imati sljedeće pravne oblike:
(a)
bespovratna sredstva,
(b)
ugovori javne nabave,
(c)
doprinosi financijskim instrumentima u skladu s odredbama o financijskim instrumentima iz Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, posebno njezini članci 139. i 140,. i s drugim operativnim zahtjevima iz posebnih akata Unije;
(d)
sve druge intervencije potrebne za postizanje općih ciljeva utvrđenih u članku 3.
2. Komisija provodi ovu Uredbu u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 966/2012.
3. Financiranje u skladu s ovom Uredbom ako se radi o državnoj potpori u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije provodi se na način koji je u skladu s relevantnim propisima Unije o državnoj potpori.
4. Minimalno 81 % proračunskih sredstava za program LIFE dodjeljuje se projektima koji se podržavaju bespovratnim sredstvima za aktivnosti ili, gdje je prikladno, financijskim instrumentima kao što je spomenuto u točki (c) stavka 1.
Komisija može uključiti te financijske instrumente kao dio Višegodišnjeg programa rada spomenutog u članku 24., koji je podložan prethodnoj ocjeni kao što je spomenuto u točki (f) članka 140. stavka 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
5. Maksimum od 30 % proračunskih sredstava dodijeljenih bespovratnim sredstvima za aktivnosti u skladu sa stavkom 3.a može biti dodijeljeno integriranim projektima. Taj maksimalni postotak se ponovno ocjenjuje u okviru ocjene programa LIFE sredinom provedbenog razdoblja spomenutog u točki (a) članka 27. stavka 2. te ga prati, ako je to potrebno, zakonodavni prijedlog.
Članak 18.
Projekti
Bespovratnim sredstvima za aktivnosti se mogu financirati sljedeće projekte:
(a)
pilot-projekte,
(b)
demonstracijske projekte,
(c)
projekte najbolje prakse,
(d)
integrirane projekte,
(e)
projekte tehničke podrške,
(f)
projekte jačanja sposobnosti,
(g)
pripremne projekte,
(h)
projekte informiranja, podizanja svijesti i širenja informacija,
(i)
sve druge projekte potrebne za postizanje općih ciljeva utvrđenih u članku 3.
Članak 19.
Kriteriji prihvatljivosti i dodjele te odabir projekta
1. Projekti navedeni u članku 18. zadovoljavaju kriterije prihvatljivosti koji se temelje na definicijama koje su utvrđene u članku 2. te sljedećim kriterijima dodjele:
(a)
u interesu su Unije jer daju znatan doprinos ostvarenju jednog od općih ciljeva programa LIFE iz članka 3., kao i posebnih ciljeva za prioritetna područja navedena u članku 9., tematskih prioriteta iz Priloga III, ili posebnih ciljeva za prioritetna područja navedena u članku 13.;
(b)
osiguravaju isplativ pristup te su tehnički i financijski koherentni; i
(c)
predložena provedba je razumna.
2. Dodjela projekata podliježe projektima koji zadovoljavaju zahtjeve minimalne kvalitete u skladu s odgovarajućim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
3. Projekti financirani programom LIFE prema jednom prioritetnom području izbjegavaju ugrožavanje okolišnih ili klimatskih ciljeva na drugom prioritetnom području i, kada je to moguće, promiču sinergiju između različitih ciljeva te uporabu zelene javne nabave.
4. Komisija osigurava geografsku ravnotežu za integrirane projekte dodjeljujući okvirno barem tri integrirana projekta svakoj državi članici, osiguravajući barem jedan integrirani projekt pod potprogramom „Okoliš” i barem jedan integrirani projekt pod potprogramom za Klimatske aktivnosti tijekom programskog razdoblja programa LIFE navedenog u članku 1.
Integrirani projekti se raspodjeljuju sa svrhom ostvarivanja ciljeva postavljenih u skladu s točkom (d) članka 24. stavka 2. za svako područje koje se navodi u točki (d) članka 2.
Kako bi se ocijenilo poštovanje odredbe o mobilizaciji Unijinih, nacionalnih ili privatnih sredstava iz članka 2. točke (d), prijedlozi za integrirane projekte popraćeni su:
(a)
u prvoj fazi postupka prijave financijskim planom; i
(b)
u drugoj fazi postupka prijave barem jednim pismom namjere koje ukazuje na to u kojoj će mjeri drugi relevantni Unijini, nacionalni, ili privatni izvori sredstava biti mobilizirani te navodeći takve izvore sredstava.
5. Za vrijeme trajanja prvog višegodišnjeg programa rada Komisija osigurava geografsku ravnotežu za projekte, osim integriranih projekata koji su podneseni pod potprogramom „Okoliš”, proporcionalnom raspodjelom sredstava između svih država članica uspostavljanjem okvirnih nacionalnih dodijeljenih sredstava prema kriterijima utvrđenima u Prilogu I. Ako okvirna nacionalna dodijeljena sredstva nisu primjenjiva, projekti se biraju isključivo na temelju vrijednosti.
6. Ako je iznos sufinanciranja koji je potreban za financiranje projekata koje je podnijela država članica, osim integriranih projekata, na popisu koji je sastavila Komisija na kraju postupka odabira manji od okvirnih dodijeljenih sredstava za tu državu članicu, Komisija, ako zadovoljavaju uvjete utvrđene u stavcima 1. i 2., iskorištava preostali iznos tih nacionalnih okvirnih dodijeljenih sredstava za sufinanciranje onih projekata koje je podnijela druga država članica, uključujući projekte u PZP-a koji najviše pridonose postizanju općih ciljeva iz članka 3.
Prilikom predstavljanja popisa projekata koji će biti sufinancirani, Komisija izvješćuje Odbor za program LIFE za okoliš i klimatske aktivnosti o načinu na koji je uzela u obzir kriterije dodjeljivanja utvrđene u skladu sa stavcima 4 i 5.
7. Komisija posebnu pažnju daje transnacionalnim projektima u kojima je transnacionalna suradnja nužna kako bi se jamčila zaštita okoliša i klimatski ciljevi te se trudi osigurati da se minimalno 15 % proračunskih sredstava namijenjenih projektima dodijeli transnacionalnim projektima. Komisija razmatra dodjeljivanje sredstava transnacionalnim projektima čak i u slučajevima kada je okvirni iznos nacionalnih dodijeljenih sredstava jedne ili više država članica koje sudjeluju u tim transnacionalnim projektima premašen.
8. Tijekom prvog višegodišnjeg programa rada država članica ispunjava uvjete za financiranje jednog projekta izgradnje kapaciteta do iznosa od 1 000 000 EUR ukoliko zadovoljava jedan od sljedećih kriterija:
(a)
prosječna je razina potrošnje okvirnih nacionalnih dodijeljenih sredstava države članice za godine 2010., 2011. i 2012. kako je utvrđeno u članku 6. Odredbe (EZ) br. 614/2007, ispod 70 %;
(b)
BDP države članice po stanovniku u 2012. je bio ispod 90 % prosjeka Unije; ili
(c)
država članica je pristupila Uniji nakon 1. siječnja 2013.
Tijekom drugog višegodišnjeg programa rada država članica ispunjava uvjete za financiranje jednog projekta izgradnje kapaciteta do iznosa od 750 000 EUR ukoliko zadovoljava sljedeće kriterije:
(a)
prosječna je razina potrošnje države članice okvirnih nacionalnih dodijeljenih sredstava za godine 2014., 2015. i 2016., utvrđenih u stavku 3.a., ispod 70 %; i
(b)
prosječna razina potrošnje države članice okvirnih nacionalnih dodijeljenih sredstava za godine 2014., 2015. i 2016. porasla je u usporedbi s prosječnom razinom potrošnje za godine 2010., 2011. i 2012.
Kako bi bila prihvatljiva za financiranje projekata izgradnje kapaciteta, država članica obvezuje se na održavanje resursa posvećenih programu LIFE, uključujući između ostalog broj zaposlenih, na razinama koje nisu niže od onih koje su bile na snazi 2012., za vrijeme trajanja odgovarajućeg višegodišnjeg programa rada. Ta obveza utvrđena je u planu izgradnje kapaciteta spomenutom u stavku 9.
Putem izuzeća od odredbe za prihvatljivost iz prvog i drugog podstavaka te za cijelo vrijeme trajanja programa LIFE, država članica neće biti prihvatljiva za financiranje projekata izgradnje kapaciteta ako je njezin BDP po stanovniku u 2012. bio iznad 105 % prosjeka Unije. Financiranje projekata izgradnje kapaciteta ograničeno je na jedan projekt po državi članici po višegodišnjem programu rada.
9. Komisija uspostavlja ubrzani postupak dodjeljivanja sredstava za sve projekte izgradnje kapaciteta. Prijave za takve projekte izgradnje kapaciteta mogu biti podnesene od 23. prosinca 2013. Prijave se temelje na planu izgradnje kapaciteta oko kojeg se države članice trebaju složiti s Komisijom navodeći intervencije koje bi se financirale programom LIFE u svrhu razvijanja kapaciteta države članice da podnese uspješne prijave za financiranje projekata pod potprogramima za Okoliš i Klimatske aktivnosti. Takve intervencije mogu uključivati, ali nisu ograničene na:
(a)
zapošljavanje novog osoblja i osposobljavanje za nacionalne ili regionalne kontaktne točke LIFE;
(b)
olakšavanje razmjene iskustava i najboljih praksi te promicanje širenja i korištenja rezultata projekta prema programu LIFE;
(c)
pristupi „osposobljavanje voditelja osposobljavanja”;
(d)
programi razmjene i privremenog premještaja između javnih tijela vlasti u državama članicama, posebno aktivnosti razmjene „najboljih u skupini”.
Intervencije koje su pokrivene planom izgradnje kapaciteta mogu uključivati javnu nabavu stručnjaka kako bi se ad-hoc riješili tehnički nedostaci te nedostaci mogućnosti postupka, ali ne mogu uključivati javnu nabavu stručnjaka čija je glavna funkcija sastavljanje prijedloga za podnošenje prema godišnjim pozivima na podnošenje prijedloga.
Plan izgradnje kapaciteta također navodi procjene troškova takvih intervencija.
Članak 20.
Stope sufinanciranja i prihvatljivost troškova za projekte
1. Najviše stope sufinanciranja za projekte iz članka 18. su do:
(a)
za vrijeme trajanja prvog višegodišnjeg programa rada, do 60 % prihvatljivih troškova za sve projekte, osim onih navedenih u točki (c), financiranih u sklopu potprogramâ za Okoliš i Klimatske aktivnosti;
(b)
za vrijeme trajanja drugog višegodišnjeg programa rada, do 55 % prihvatljivih troškova za sve projekte, osim onih navedenih u točki (c), financiranih u sklopu potprograma „Okoliš” i „Klimatske aktivnosti”;
(c)
za vrijeme cijelog trajanja programa LIFE:
i.
do 60 % prihvatljivih troškova za projekte iz točaka (d), (e) i (g) članka 18.;
ii.
podložno točki iii., do 60 % prihvatljivih troškova za projekte financirane pod prioritetnim područjem „Priroda i bioraznolikost” iz potprograma „Okoliš”;
iii.
do 75 % prihvatljivih troškova za projekte financirane pod prioritetnim područjem „Priroda i bioraznolikost” iz potprograma „Okoliš” koji se bave prioritetnim staništima ili vrstama u svrhu provedbe Direktive 92/43/EEZ ili vrstama ptica koje prioritetom za financiranje smatra Odbor za prilagođavanje tehničkom i znanstvenom napretku osnovan u skladu s člankom 16. Direktive 2009/147/EZ kada je potrebno da bi se ostvario cilj očuvanja;
iv.
do 100 % prihvatljivih troškova za projekte iz točke (f) članka 18.;
2. Uvjeti za prihvatljivost troškova utvrđeni su u članku 126. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. Takvi troškovi uključuju PDV i troškove osoblja.
Komisija u sredini razdoblja i nakon ex-post ocjenjivanja programa LIFE, omogućuje pregled povratka PDV-a po državi članici, kojeg su korisnici projekta LIFE tražili u završnoj fazi plaćanja.
3. Troškovi u vezi s kupovinom zemljišta smatraju se prihvatljivima za financiranje Unije za projekte iz članka 18. pod uvjetom da:
(a)
kupnja će doprinijeti poboljšanju, održavanju i obnovi integriteta mreže Natura 2000, osnovane člankom 3. Direktive 92/43/EEZ, uključujući poboljšanjem povezanosti stvaranjem koridora, temelja povezanosti ili drugih elemenata zelene infrastrukture;
(b)
kupovina zemljišta jedini je ili najučinkovitiji način postizanja željenog učinka očuvanja;
(c)
kupljena zemljišta dugoročno su rezervirana za uporabe koje su u skladu s ciljevima iz članaka 11., 14. ili 15.; i
(d)
dotična država članica prijenosom ili na drugi način osigurava dugoročnu dodjelu takvog zemljišta u svrhu očuvanja prirode.
Članak 21.
Operativna bespovratna sredstva
1. Operativna bespovratna sredstva namijenjena su za određene operativne i administrativne troškove neprofitnih subjekata koji su usmjereni prema cilju od općeg interesa Unije, prvenstveno su aktivni na području okoliša ili klimatskih aktivnosti te su uključeni u razvoj, provedbu i primjenu politika i zakonodavstva Unije.
2. Najviša stopa sufinanciranja Unije za operativna bespovratna sredstva iz stavka 1. je 70 % prihvatljivih troškova.
Članak 22.
Druge vrste aktivnosti
Programom LIFE mogu se financirati aktivnosti koje provodi Komisija kako bi podržala pokretanje, provedbu i integraciju okolišnih i klimatskih politika i zakonodavstva Unije radi postizanja općih ciljeva iz članka 3. Te aktivnosti mogu uključivati:
(a)
informiranje i komuniciranje, uključujući kampanje podizanja svijesti. Financijska sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom također obuhvaćaju institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije, kao i o statusu provedbe i prijenosa sveg glavnog okolišnog i klimatskog zakonodavstva Unije;
(b)
studije, istraživanja, modeliranje i pripremu scenarija;
(c)
pripremu, provedbu, praćenje, provjeru i ocjenjivanje projekata, politika, programa i zakonodavstva;
(d)
radionice, konferencije i sastanke;
(e)
umrežavanje i platforme najboljih praksi;
(f)
sve druge aktivnosti potrebne za postizanje općih ciljeva iz članka 3.
Članak 23.
Korisnici
Programom LIFE mogu se financirati javna i privatna tijela.
S ciljem osiguravanja vidljivosti programa LIFE, korisnici oglašavaju projekt programa LIFE i rezultate njihovih projekta, uvijek spomenuvši pritom primljenu potporu Unije. Logotip programa LIFE, opisan u Prilogu II., koristi se za sve komunikacijske aktivnosti i pojavljuje se na oglasnim pločama na strateškim mjestima koja su vidljiva javnosti. Sva trajna dobra stečena u okviru programa LIFE nose logotip programa LIFE osim u slučajevima koje odredi Komisija.
POGLAVLJE 2.
Provedbene mjere
Članak 24.
Višegodišnji programi rada
1. Komisija putem provedbenih aktova donosi višegodišnje programe rada za program LIFE. Navedeni se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 2.
Trajanje prvog višegodišnjeg programa rada je četiri godine, a trajanje drugog višegodišnjeg programa rada je tri godine.
2. Svaki višegodišnji program rada utvrđuje, u skladu s općim ciljevima iz članka 3., sljedeće:
(a)
dodjelu sredstava prema prioritetnim područjima i prema različitim vrstama financiranja u sklopu svakog potprograma u skladu s člankom 9. stavkom 3. i člankom 17. stavcima 4. i 5. Ne provodi se nikakvo daljnje prethodno dodjeljivanje bespovratnih sredstava za projektnu aktivnost između ili unutar svakog prioritetnog područja, osim za projekte tehničke podrške i izgradnje kapaciteta;
(b)
teme projekata koje provode tematske prioritete iz Priloga III. za projekte koje će se financirati u razdoblju na koje se odnosi višegodišnji program rada;
(c)
kvalitativne i kvantitativne ishode, pokazatelje i ciljeve za svako prioritetno područje i vrstu projekata za razdoblje na koje se odnosi višegodišnji program rada u skladu s pokazateljima uspješnosti iz članka 3. stavka 3. i posebnih ciljeva utvrđenih za svako prioritetno područje u člancima 10., 11., 12., 14., 15. i 16.;
(d)
tehničku metodologiju za postupak odabira projekata i kriterije odabira i dodjeljivanja bespovratnih sredstava u skladu s člancima 2. i 19. ove Uredbe i relevantnim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;
(e)
indikativne rasporede za pozive na dostavu prijedloga za razdoblje na koje se odnosi višegodišnji program rada.
3. U okviru višegodišnjeg programa rada Komisija objavljuje godišnje pozive na podnošenje prijedloga za prioritetna područja navedena u članku 9. stavku 1. i članku 13. Komisija osigurava da se neiskorištena sredstva u danom pozivu na podnošenje prijedloga preraspodijele između različitih vrsta projekata spomenutih u članku 18.
4. Komisija provedbenim aktom preispituje višegodišnji program rada najkasnije do ocjene programa LIFE sredinom provedbenog razdoblja. Taj provedbeni akti donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 2.
Članak 25.
Metode provedbe
Komisija provodi aktivnosti u skladu s općim ciljevima iz članka 3. ove Uredbe prema načinima provedbe proračuna iz članka 58. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, posebice izravnog i neizravnog centraliziranog upravljanja Komisije ili zajedničkog upravljanja s međunarodnim organizacijama.
Članak 26.
Administrativna i tehnička podrška
Financijska sredstva za program LIFE također mogu pokrivati nužne rashode koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije, komunikacije i ocjenjivanja koje su neposredno potrebne za upravljanje programom LIFE i postizanje njegovih općih ciljeva iz članka 3.
Komisija organizira, redovito i u suradnji s nacionalnim kontaktnim točkama LIFE, seminare i radionice, objavljuje popise projekata koji se financiraju kroz program LIFE ili poduzima druge aktivnosti kako bi olakšala razmjenu iskustva, znanja i najboljih praksi o svim projektima te ponavljanje i prijenos projektnih rezultata diljem Unije. U tu svrhu, Komisija poduzima aktivnosti koje ciljaju na širenje projektnih rezultata među korisnicima LIFE-a i šire, s posebnim naglaskom, kada je to potrebno, na državama članicama s manjim brojem prihvaćenih sredstava LIFE-a te olakšava komunikaciju i suradnju između dovršenih projekata ili onih koji još traju s novim korisnicima projekta, podnositeljima zahtjeva ili dionicima na istom području.
Komisija također organizira posebne seminare, radionice ili, prema potrebi, aktivnosti druge vrste barem svake dvije godine kako bi olakšala razmjenu iskustva, znanja i najboljih praksi u pogledu oblikovanja, pripreme i provedbe integriranih projekata kao i učinkovitosti pomoći pružene u sklopu projekata tehničke podrške. Te aktivnosti uključuju nacionalne ili regionalne administracije koje upravljaju drugim sredstvima Unije te druge relevantne dionike.
Članak 27.
Praćenje i ocjenjivanje
1. Komisija redovito prati i izvještava o provedbi programa LIFE (i njegovih potprograma), uključujući i iznosu rashoda koji se odnose na klimu i bioraznolikost. Također ocjenjuje sinergije između programa LIFE i ostalih komplementarnih programa Unije, te posebice između njegovih potprograma. Komisija izračunava okvirna nacionalna dodijeljena sredstva, u skladu s kriterijima iz Priloga I., za vrijeme trajanja drugog višegodišnjeg programa rada isključivo za potrebe određivanja referentnih vrijednosti država članica.
2. Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija sljedeća izvješća:
(a)
najkasnije 30. lipnja 2017., vanjskom i nezavisnom izvješće o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja programa LIFE (i njegovih potprograma), uključujući kvalitativne i kvantitativne aspekte njegove provedbe, iznose rashoda koji se odnose na klimu i bioraznolikost, opseg u kojem su ostvarene sinergije između ciljeva te njegovu komplementarnost s drugim relevantnim programima Unije, ostvarenje ciljeva svih mjera (kada je moguće, na razini rezultata i učinaka), učinkovitost korištenja resursa i njegovu dodanu vrijednost u Uniji, s obzirom na odlučivanje o obnavljanju, izmjeni ili obustavi mjera. Izvješće o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja također uključuje kvantitativnu i kvalitativnu analizu doprinosa programa LIFE statusu očuvanja staništa i vrsta, navedenih u direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ. Ocjenjivanjem se dodatno razmatra opseg pojednostavljenja, njegova unutarnja i vanjska dosljednost, neprekidna važnost svih ciljeva, kao i doprinos mjera u sklopu programa LIFE ciljevima strategije Europa 2020. i održivom razvoju. Uzima u obzir rezultate ocjenjivanja dugoročnih učinaka programa LIFE+. Izvješću o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja se prilažu napomene Komisije uključujući način na koji se rezultati izvješća o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja uzimaju u obzir prilikom provedbe programa LIFE, te posebno opseg u kojem je tematske prioritete iz Priloga III. potrebno prilagoditi.
Izvješće o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja sadrži ili mu se prilaže temeljita procjena opsega i kvalitete potražnje za, planiranje i provedbu integriranih projekata. Posebna pažnja daje se ostvarenom ili očekivanom uspjehu integriranih projekata u uključivanju drugih sredstava Unije, posebno uzimajući u obzir koristi povećane usklađenosti s drugim financijskim instrumentima Unije, opseg uključenosti dionika i opseg u kojem su prošli projekti prema LIFE-u+ bili ili se očekuje da budu pokriveni integriranim projektima.
(b)
najkasnije 31. prosinca 2023., izvješće o vanjskom i nezavisnom ex-post ocjenjivanju koje obuhvaća provedbu i rezultate programa LIFE i njegovih potprograma, uključujući iznose rashoda koji se odnose na klimu i bioraznolikost, opseg ostvarenja ciljeva programa LIFE u cjelini i svakog od njegovih potprograma, opseg u kojem su ostvarene sinergije između različitih ciljeva te doprinos programa LIFE postizanju ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće o ex-post ocjenjivanju također ispituje opseg u kojem je ostvarena integracija okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike Unije te, u najvećoj mogućoj mjeri, gospodarsku korist ostvarenu programom LIFE kao i učinak i dodanu vrijednost uključenih zajednica.
3. Komisija osigurava da su rezultati ocjenjivanja poduzetih u skladu s ovim člankom javno dostupni.
Članak 28.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala da su, prilikom provođenja aktivnosti financiranih u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i ostalih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama te, ukoliko se otkriju nepravilnosti, povratom nedugovanih isplaćenih iznosa i, po potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim kaznama.
2. Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su provoditi reviziju, na temelju dokumenata i na licu mjesta, svih korisnika, izvođača i podizvođača koji su primili sredstva Unije u okviru programa LIFE.
Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije gospodarskih subjekata koji su posredno ili neposredno uključeni u takvo financiranje, u skladu s postupcima utvrđenim Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (25), kako bi se ustanovilo postojanje prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije.
Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te sporazumi i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava i ugovori proizašli iz provedbe ove Uredbe izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i OLAF za provođenje takvih revizija, provjera na licu mjesta i inspekcija.
3. Korisnici sredstava Unije osiguravaju Komisiji dostupnost svih popratnih dokumenata koji se odnose na rashode tog projekta još pet godina nakon zadnje uplate za taj projekt.
GLAVA IV.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 29.
Izvršavanje ovlasti
1. Komisija ima ovlasti za donošenje delegiranih akata u skladu s uvjetima utvrđenim u ovom članku.
2. Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 3. i članka 9. stavaka 2. i 4. dodjeljuju se Komisiji na rok od sedam godina od 23. prosinca 2013.
3. Delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 3. i članka 9. stavaka 2. i 4. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o opozivu prestaje vrijediti delegacija ovlasti navedena u toj odluci. Ona stupa na snagu dan nakon objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. U trenutku kada Komisija donese delegirani akt, o tome obavještava istovremeno Europski parlament i Vijeće.
5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 3. i člankom 9. stavcima 2. i 4. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od obavještavanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 30.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže Odbor za Program za okoliš i e aktivnosti LIFE. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Ako Odbor ne izda mišljenje, Komisija ne usvaja nacrt provedbenog akta, nego se primjenjuje treći podstavak članka 5. stavka 4. Uredbe (EU) br. 182/2001.
Članak 31.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 614/2007 ovime se stavlja izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu.
Članak 32.
Prijelazne mjere
1. Ne dovodeći u pitanje članak 31. prvi stavak, mjere započete prije 1. siječnja 2014. u skladu s Uredbom (EZ) br. 614/2007 do njihovog završetka uređuje ta Uredba i u skladu su s tehničkim odredbama koje su u njoj definirane. Odbor iz članka 30. stavka 1. ove Uredbe zamjenjuje Odbor iz članka 13. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 614/2007 od 23. prosinca 2013.
2. Financijska sredstva programa LIFE također mogu pokriti troškove tehničke i administrativne podrške, uključujući sav obvezni nadzor, komunikaciju i ocjenjivanje koji su potrebni u skladu s Uredbom (EZ) br. 614/2007 nakon njezina isteka, da bi se osigurao prijelaz između mjera donesenih u skladu s Uredbom (EZ) br. 614/2007 i programa LIFE.
3. Iznosi koji su u skladu s financijskom omotnicom potrebni za mjere nadzora, komunikacije i revizije u razdoblju nakon 31. prosinca 2020. smatraju se potvrđenima samo ako su u skladu s financijskim okvirom koji se primjenjuje od 1. siječnja 2021.
4. Odobrena sredstva koja odgovaraju namjenskim prihodima iz povrata pogrešno isplaćenih iznosa u skladu s Uredbom (EZ) br. 614/2007 koriste se u skladu s člankom 21. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 za financiranje programa LIFE.
Članak 33.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od njene objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 11. prosinca 2013.