РЕГЛАМЕНТ (ЕС, ЕВРАТОМ) № 966/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2012
относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета
СЪДЪРЖАНИЕ
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
Член 2
Определения
Член 3
Съответствие на вторичното законодателство с настоящия регламент
Член 4
Срокове, дати и крайни срокове
Член 5
Защита на личните данни
ДЯЛ II
БЮДЖЕТНИ ПРИНЦИПИ
Член 6
Зачитане на бюджетните принципи
Глава 1
Принципи на единство и на точност на бюджета
Член 7
Обхват на бюджета
Член 8
Специални правила относно принципите на единство и на точност на бюджета
Глава 2
Принцип на ежегодност
Член 9
Определение
Член 10
Вид бюджетни кредити
Член 11
Счетоводни правила за приходите и бюджетните кредити
Член 12
Поемане на задължение за бюджетни кредити
Член 13
Анулиране и пренос на бюджетни кредити
Член 14
Правила за пренос на целеви приходи
Член 15
Отмяна на бюджетни кредити
Член 16
Приложими правила в случай на късно приемане на бюджета
Глава 3
Принцип на балансираност
Член 17
Определение и обхват
Член 18
Салдо от финансовата година
Глава 4
Принцип на разчетна единица
Член 19
Използване на еврото
Глава 5
Принцип на универсалност
Член 20
Определение и обхват
Член 21
Целеви приходи
Член 22
Безвъзмездни сделки
Член 23
Правила относно приспаданията и корекциите на обменните курсове
Глава 6
Принцип на специфичност
Член 24
Общи разпоредби
Член 25
Трансфери от институции, различни от Комисията
Член 26
Трансфери от Комисията
Член 27
Предложения за трансфери, представени пред Европейския парламент и Съвета от институции
Член 28
Специфични правила за трансферите
Член 29
Трансфери, за които се прилагат специални разпоредби
Глава 7
Принцип на добро финансово управление
Член 30
Принципи на икономичност, ефикасност и ефективност
Член 31
Задължителна финансова обосновка
Член 32
Вътрешен контрол на изпълнението на бюджета
Член 33
Разходно-ефективни системи за контрол
Глава 8
Принцип на прозрачност
Член 34
Публикуване на отчетите, бюджетите и докладите
Член 35
Публикуване на информация за получателите и на друга информация
ДЯЛ III
СЪСТАВЯНЕ И УСТРОЙСТВО НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Съставяне на бюджета
Член 36
Прогнози за приходите и разходите
Член 37
Прогнозен бюджет на органите, посочени в член 208
Член 38
Проектобюджет
Член 39
Писмо за внасяне на корекции в проектобюджета
Член 40
Задължения на държавите-членки, произтичащи от приемането на бюджета
Член 41
Проекти на коригиращи бюджети
Член 42
Ранно предаване на прогнозите и на проектобюджетите
Глава 2
Устройство и представяне на бюджета
Член 43
Устройство на бюджета
Член 44
Бюджетна номенклатура
Член 45
Забрана за отрицателни приходи
Член 46
Провизии
Член 47
Отрицателен резерв
Член 48
Резерв за спешна помощ
Член 49
Представяне на бюджета
Член 50
Правила за щатното разписание на персонала
Глава 3
Бюджетна дисциплина
Член 51
Съответствие с многогодишната финансова рамка
Член 52
Съответствие на актовете на Съюза с бюджета
ДЯЛ IV
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Общи разпоредби
Член 53
Изпълнение на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление
Член 54
Основен акт и изключения
Член 55
Изпълнение на бюджета от институции, различни от Комисията
Член 56
Делегиране на правомощия по изпълнението на бюджета
Член 57
Конфликт на интереси
Глава 2
Методи на изпълнение
Член 58
Методи на изпълнение на бюджета
Член 59
Споделено управление с държавите-членки
Член 60
Непряко управление
Член 61
Предварителни оценки и споразумения за възлагане
Член 62
Изпълнителни агенции
Член 63
Ограничения на делегирането на правомощия
Глава 3
Финансови участници
Раздел 1
Принцип на разделяне на функциите
Член 64
Разделяне на функциите
Раздел 2
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 65
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 66
Правомощия и функции на разпоредителя с бюджетни кредити
Член 67
Правомощия и функции на ръководителите на делегациите на Съюза
Раздел 3
Счетоводител
Член 68
Правомощия и функции на счетоводителя
Член 69
Правомощия, които може да се делегират от счетоводителя
Раздел 4
Администратор на авансови средства
Член 70
Сметки за авансови средства
Глава 4
Отговорност на финансовите участници
Раздел 1
Общи правила
Член 71
Оттегляне на делегиране и временно прекратяване на правомощия, делегирани на финансовите участници
Член 72
Отговорност на разпоредителя с бюджетни кредити за незаконна дейност, измама или корупция
Раздел 2
Правила, приложими за оправомощените и вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити
Член 73
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
Раздел 3
Правила, приложими за счетоводителите и администраторите на авансови средства
Член 74
Правила, приложими за счетоводителите
Член 75
Правила, приложими за администраторите на авансови средства
Глава 5
Приходни операции
Раздел 1
Предоставяне на собствените ресурси
Член 76
Собствени ресурси
Раздел 2
Прогноза за вземанията
Член 77
Прогноза за вземанията
Раздел 3
Установяване на вземания
Член 78
Установяване на вземания
Раздел 4
Разпореждане за събиране.
Член 79
Разпореждане за събиране
Раздел 5
Събиране
Член 80
Правила относно събирането
Член 81
Давностен срок
Член 82
Национално третиране на вземанията на Съюза
Член 83
Глоби, санкции и начислени лихви, наложени от Комисията
Глава 6
Разходни операции
Член 84
Решение за финансиране
Раздел 1
Поемане на задължение за разход
Член 85
Видове поети задължения
Член 86
Правила, приложими за поемането на задължения
Член 87
Проверки, приложими за поемането на задължения
Раздел 2
Утвърждаване на разход
Член 88
Утвърждаване на разход
Раздел 3
Разрешаване на разход
Член 89
Разрешаване на разход
Раздел 4
Плащане на разход
Член 90
Видове плащания
Член 91
Плащане, ограничено до наличните средства
Раздел 5
Срокове за разходните операции
Член 92
Срокове
Глава 7
Информационни системи и електронно управление
Член 93
Електронно управление на операциите
Член 94
Предаване на документи
Член 95
Електронно управление
Глава 8
Административни принципи
Член 96
Добра администрация
Член 97
Посочване на средствата за обжалване
Глава 9
Вътрешен одитор
Член 98
Назначаване на вътрешния одитор
Член 99
Правомощия и функции на вътрешния одитор
Член 100
Независимост на вътрешния одитор
ДЯЛ V
ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
Глава 1
Общи разпоредби
Раздел 1
Обхват и принципи на възлагането
Член 101
Определение за обществени поръчки
Член 102
Принципи, приложими за обществените поръчки
Раздел 2
Публикуване
Член 103
Публикуване на обществените поръчки
Раздел 3
Процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 104
Процедури за възлагане
Член 105
Съдържание на тръжната документация
Член 106
Критерии за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 107
Критерии за отстраняване, приложими при възлагане на обществени поръчки
Член 108
Централна база данни за отстраняванията
Член 109
Административни и финансови санкции
Член 110
Критерии за възлагане на поръчките
Член 111
Представяне на оферти
Член 112
Принципи на равно третиране и на прозрачност
Член 113
Решение за възлагане
Член 114
Отмяна на процедурата за възлагане на поръчки
Раздел 4
Гаранции и корективни мерки
Член 115
Гаранции
Член 116
Грешки, нередности и измами в рамките на процедурата
Глава 2
Разпоредби, приложими за поръчките, възлагани от институциите за техни нужди
Член 117
Възложител
Член 118
Приложими прагове
Член 119
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
Член 120
Правила на Световната търговска организация относно възлагането на поръчки
ДЯЛ VI
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
Глава 1
Обхват и форма на безвъзмездните средства
Член 121
Обхват на безвъзмездните средства
Член 122
Бенефициери
Член 123
Форми на безвъзмездните средства
Член 124
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
Глава 2
Принципи
Член 125
Общи принципи, приложими за безвъзмездните средства
Член 126
Допустими разходи
Член 127
Съфинансиране в натура
Член 128
Прозрачност
Член 129
Принцип на некумулативно отпускане
Член 130
Принцип на забрана за отпускане със задна дата
Глава 3
Процедура за отпускане
Член 131
Заявления за безвъзмездни средства
Член 132
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
Член 133
Процедура за оценяване
Глава 4
Плащане и контрол
Член 134
Гаранция за предварителното финансиране
Член 135
Плащане на безвъзмездните средства и контрол
Член 136
Срокове за съхраняване на документация
Глава 5
Изпълнение
Член 137
Договори за изпълнение и финансова подкрепа за трети лица
ДЯЛ VII
НАГРАДИ
Член 138
Общи правила
ДЯЛ VIII
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 139
Обхват
Член 140
Принципи и условия, приложими за финансовите инструменти
ДЯЛ IХ
ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ
Глава 1
Представяне на отчетите
Член 141
Устройство на отчетите
Член 142
Доклад за бюджетното и финансовото управление
Член 143
Правила относно отчетите
Член 144
Счетоводни принципи
Член 145
Финансови отчети
Член 146
Отчети за изпълнението на бюджета
Член 147
Междинни отчети
Член 148
Одобряване на окончателните консолидирани отчети
Глава 2
Информация за изпълнението на бюджета
Член 149
Отчет за бюджетните гаранции и рискове
Член 150
Информация за изпълнението на бюджета
Глава 3
Счетоводна отчетност
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 151
Счетоводна система
Член 152
Обща разпоредба за счетоводната система на институциите
Раздел 2
Общи сметки
Член 153
Общи сметки
Член 154
Записвания в общите сметки
Член 155
Счетоводни корекции
Раздел 3
Бюджетни сметки
Член 156
Бюджетно счетоводство
Глава 4
Инвентаризационни описи
Член 157
Инвентарен опис
ДЯЛ X
ВЪНШЕН ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Външен одит
Член 158
Външен одит от Сметната палата
Член 159
Правила и процедура по отношение на одита
Член 160
Проверки на ценни книжа и парични средства
Член 161
Право на достъп на Сметната палата
Член 162
Годишен доклад на Сметната палата
Член 163
Специални доклади на Сметната палата
Глава 2
Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 164
График на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 165
Процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 166
Последващи мерки
Член 167
Специални разпоредби относно ЕСВД
ВТОРА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО
Член 168
Специални разпоредби относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието
Член 169
Поемане на задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
Член 170
Глобални временни задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
Член 171
График на бюджетните задължения за ЕФГЗ
Член 172
Осчетоводяване на разходите по ЕФГЗ
Член 173
Трансфер на бюджетни кредити по ЕФГЗ
Член 174
Целеви приходи по ЕФГЗ
ДЯЛ II
СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ, КОХЕЗИОНЕН ФОНД, ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РИБАРСТВО, ЕВРОПЕЙСКИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ФОНДОВЕ В ОБЛАСТТА НА СВОБОДАТА, СИГУРНОСТТА И ПРАВОСЪДИЕТО, УПРАВЛЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
Член 175
Специални разпоредби
Член 176
Спазване на разпределението на бюджетните кредити за поети задължения
Член 177
Плащания на финансови участия, междинни плащания и възстановявания на средства
Член 178
Отмяна на бюджетни кредити
Член 179
Трансфер на бюджетни кредити
Член 180
Управление, подбор и одит
ДЯЛ III
НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ
Член 181
Фондове за научни изследвания
Член 182
Поемане на задължения за фондовете за научни изследвания
Член 183
Съвместен изследователски център
ДЯЛ IV
ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ
Глава 1
Общи разпоредби
Член 184
Общи разпоредби
Глава 2
Изпълнение на дейностите
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 185
Осъществяване на външните дейности
Раздел 2
Бюджетна подкрепа и доверителни фондове с няколко донора
Член 186
Използване на бюджетна подкрепа
Член 187
Доверителни фондове на Съюза за външни дейности
Раздел 3
Други режими на управление
Член 188
Осъществяване на външни дейности чрез непряко управление
Член 189
Споразумения за финансиране относно осъществяването на външни дейности
Глава 3
Възлагане на обществени поръчки
Член 190
Възлагане на поръчки за външни дейности
Член 191
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
Глава 4
Безвъзмездни средства
Член 192
Цялостно финансиране на външна дейност
Член 193
Правила, приложими за безвъзмездните средства за външни дейности
Глава 5
Одит на отчетите
Член 194
Одит от Съюза на външните дейности
ДЯЛ V
ЕВРОПЕЙСКИ СЛУЖБИ
Член 195
Европейски служби
Член 196
Бюджетни кредити, отнасящи се до европейските служби
Член 197
Разпоредител с бюджетни кредити на европейските служби
Член 198
Сметки на междуинституционалните европейски служби
Член 199
Делегиране на правомощия на разпоредител с бюджетни кредити за междуинституционалните европейски служби
Член 200
Услуги, предоставяни на трети лица
ДЯЛ VI
БЮДЖЕТНИ КРЕДИТИ ЗА АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ
Член 201
Общи разпоредби
Член 202
Поети задължения
Член 203
Специални разпоредби относно бюджетните кредити за административни разходи
ДЯЛ VII
ЕКСПЕРТИ
Член 204
Външни експерти, получаващи възнаграждение
ТРЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 205
Преходни разпоредби
Член 206
Искания за информация, отправени от Европейския парламент и Съвета
Член 207
Прагове и суми
Член 208
Рамков финансов регламент за органите, създадени по силата на ДФЕС и Договора за Евратом
Член 209
Примерен финансов регламент за органите, осъществяващи публично-частно партньорство
Член 210
Упражняване на делегирането
Член 211
Преразглеждане
Член 212
Отменяне
Член 213
Преразглеждане относно ЕСВД
Член 214
Влизане в сила
ПРИЛОЖЕНИЕ
ТАБЛИЦА НА СЪОТВЕТСТВИЕТО
Съвместно изявление по въпроси, свързани с МФР
Съвместно изявление относно разходите за недвижими имоти във връзка с член 203
Съвместно изявление на Европейския парламент, Съвета и Комисията относно член 203, параграф 3
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 322 от него, във връзка с Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 106а от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Сметната палата (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (3), е бил неколкократно съществено изменян. Поради това че трябва да се направят допълнителни изменения, включително промени, с които да се вземе предвид влизането в сила на Договора от Лисабон, с оглед на постигане на яснота Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 следва да бъде отменен и заменен с настоящия регламент.
(2)
В Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 са установени бюджетните принципи и финансовите правила, които регламентират съставянето и изпълнението на общия бюджет на Съюза („бюджетът“), осигуряват добро и ефективно управление, контрол и защита на финансовите интереси на Съюза и увеличават прозрачността, и които трябва да бъдат спазвани във всички правни актове и от всички институции. Основните принципи, концепцията и структурата на този регламент и основните правила за бюджетно и финансово управление следва да бъдат запазени. Дерогациите от тези основни принципи следва да бъдат преразгледани и опростени, доколкото е възможно, като се вземе предвид това дали те продължават да са подходящи, както и тяхната добавена стойност за бюджета, и тежестта, която налагат на заинтересованите страни. Необходимо е да се запазят и засилят ключовите елементи на финансовите правила: ролята на финансовите участници, интегрирането на контрола в оперативните служби, вътрешните одитори, бюджетирането, основано на дейности, осъвременяването на счетоводните принципи и правила и основните принципи по отношение на безвъзмездните средства.
(3)
Поради специфичния характер и задачи на Европейската централна банка (ЕЦБ), по-специално нейната независимост по отношение на управлението на финансите ѝ, тя следва да бъде изключена от обхвата на настоящия регламент, освен ако не е предвидено друго в настоящия регламент.
(4)
С оглед на практическия опит в настоящия регламент следва да се включат правила с цел да се следват променящите се нужди по отношение на изпълнението на бюджета, като например съфинансирането с други донори, да се увеличи ефикасността на външната помощ, да се улесни използването на специфични финансови инструменти включително тези, сключени с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и да се улесни изпълнението на бюджета чрез публично-частни партньорства („ПЧП“).
(5)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 беше ограничен до формулиране на общи бюджетни принципи и финансови правила в съответствие с Договорите, докато разпоредбите за прилагането бяха установени в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 (4) с цел да се постигне по-добра йерархия на правилата и Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 да се направи по-разбираем. Съгласно член 290 от ДФЕС законодателен акт може да делегира на Комисията правомощието да приема незаконодателни актове, които само допълват или изменят определени несъществени елементи от този законодателен акт. Поради това някои разпоредби от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 следва да бъдат включени в настоящия регламент.
(6)
Полицейското и съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси стана неразделна част от други политики и вътрешни дейности на Съюза. Ето защо специалните финансови разпоредби, приложими по отношение на тази област на политиката, вече не са оправдани и с оглед на това следва да не се включват в настоящия регламент.
(7)
За да се гарантира прозрачност, бюджетът следва да отчита гаранциите за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза, включително операциите на Европейския механизъм за финансово стабилизиране и финансовия механизъм за подкрепа на платежния баланс.
(8)
Съществуващите правила относно генерираните от плащанията по предварителното финансиране лихви следва да бъдат опростени, тъй като създават прекалена административна тежест както за получателите, така и за службите на Комисията, и водят до неразбирателства между службите на Комисията и получателите. С цел опростяване, по-специално по отношение на бенефициерите, и в съответствие с принципа на добро финансово управление следва вече да не съществува задължение да се генерират и да се събират лихви от плащанията по предварителното финансиране. При все това следва да е възможно обаче това задължение да се включи в споразумение за възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на определени лица и субекти, за да се позволи повторното усвояване на генерираните от плащанията по предварителното финансиране лихви за програмите, приспаданията на такива лихви от заявките за плащане или събирането им.
(9)
Правилата за пренос за целевите приходи следва да отчитат разграничението между външни и вътрешни целеви приходи. За да се спази определената от донора цел, външните целеви приходи следва да бъдат пренасяни по право и използвани до извършването на всички операции във връзка с програмата или действието, за които са предназначени тези приходи. Когато външните целеви приходи са получени през последната година от програмата или действието, следва също да бъде възможно те да се използват през първата година от следващата програма или действие. Вътрешните целеви приходи следва да е възможно да се пренасят само за една година, освен ако е посочено друго в настоящия регламент.
(10)
Правилата относно временните суми от една дванадесета следва да се изяснят по отношение както на броя на допълнителните суми от една дванадесета, които могат да бъдат заявени, така и в случаите, в които Европейският парламент реши да намали размера на приетите от Съвета допълнителни разходи, надвишаващи временните суми от една дванадесета.
(11)
Дерогацията от принципа на универсалност относно целевите приходи следва да бъде изменена, за да отчете особеностите, от една страна, на вътрешните целеви приходи, произтичащи от разрешените от Европейския парламент и Съвета бюджетни кредити, както и, от друга страна, на външните целеви приходи, събрани от различни донори и определени от тези донори за конкретна програма или действие. Освен това външните донори следва да могат да съфинансират външни дейности, и по-специално хуманитарни операции, дори когато това съфинансиране не е изрично предвидено в основния акт.
(12)
По отношение на представянето на целевите приходи в проектобюджета следва да се увеличи прозрачността, като се предвиди включването в проектобюджета на сумите на целевите приходи, които са сигурни към датата на съставянето на проектобюджета.
(13)
По отношение на принципа на специфичност, тъй като вече не се прави разграничение между задължителни и незадължителни разходи, правилата относно трансферите на бюджетни кредити следва да се изменят в съответствие с това.
(14)
Правилата за трансферите на бюджетни кредити следва също да бъдат адаптирани към промените, произтичащи от влизането в сила на Договора от Лисабон. В допълнение опитът напоследък показа, че е важно да се увеличи гъвкавостта за трансферите на бюджетни кредити за плащания в края на годината и по-конкретно за структурните фондове. Необходимо е да се осигури по-добро изпълнение на бюджета, особено по отношение на бюджетните кредити за плащания, целевите приходи и бюджетните кредити за административни разходи, които са общи за няколко дяла. За тази цел следва да се опростят видовете трансфери и процедурата за приемане на някои трансфери следва да бъде по-гъвкава. По-специално, потвърди се, че е уместно и ефикасно Комисията да може да взема решения за трансфери на неизползвани бюджетни кредити при международни хуманитарни бедствия и кризи. Ето защо тази възможност следва да се отнася и до подобни събития, настъпили след 1 декември от финансовата година. От съображения за прозрачност в такива случаи Комисията следва да уведомява незабавно Европейския парламент и Съвета за решението си за трансфер на неизползвани бюджетни кредити.
(15)
По отношение на разпоредбите за добро финансово управление, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити следва да взема предвид очакваното ниво на риска от грешки и разходите и ползите от контрола, когато изготвя законодателни предложения и създава съответните системи за управление и контрол. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити следва да докладва относно резултатите от контрола и разходите и ползите от него в годишния отчет за дейността. Декларациите за управление на тези системи, представени от определените от държавите-членки органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, са неразделна част от ефективността на националните системи за управление и контрол.
(16)
Принципът на откритост, заложен в член 15 от ДФЕС, който изисква институциите да работят колкото е възможно по-открито, предполага в областта на изпълнението на бюджета гражданите да имат възможност да знаят къде и за каква цел Съюзът изразходва средствата. Тази информация насърчава демократичните дебати, допринася за участието на гражданите в процеса на вземане на решения в Съюза и укрепва институционалния контрол и надзора на разходите на Съюза. Тези цели следва да бъдат постигнати посредством публикуването, за предпочитане чрез използване на модерни средства за комуникация, на съответната информация относно крайните изпълнители и бенефициери на средства на Съюза, при което се вземат предвид законните интереси на изпълнителите и бенефициерите по отношение на поверителността и сигурността и, когато става въпрос за физически лица, правото им на неприкосновеност на личния живот и защита на личните им данни. Поради това институциите следва да прилагат избирателен подход при публикуването на информация, в съответствие с принципа на пропорционалност. Решенията за публикуване следва да се основават на подходящи критерии, за да се предостави значима информация.
(17)
В съответствие с член 316 от ДФЕС Европейският съвет и Съветът следва да споделят един и същ раздел в бюджета.
(18)
Годишната бюджетна процедура съгласно ДФЕС следва да се отрази в настоящия регламент.
(19)
По отношение на съставянето на бюджета е важно ясно да се определят устройството и представянето на проектобюджета, изготвян от Комисията. Съдържанието на общото въведение, което предшества проектобюджета следва да бъде описано по-прецизно. Необходимо е също да се включи разпоредба относно финансовото програмиране за следващите години, както и разпоредба относно възможността Комисията да представя всякакви работни документи в подкрепа на бюджетните искания.
(20)
С оглед на специфичните характеристики на общата външна политика и политика на сигурност следва да бъдат актуализирани формите, които основните актове могат да приемат съгласно ДФЕС и съгласно дялове V и VI от ДЕС. Освен това процедурата за приемане на подготвителни мерки в областта на външната дейност следва да се адаптира към разпоредбите на ДФЕС.
(21)
Правилата относно методите на изпълнение на бюджета, които уреждат по-специално условията за възлагане на изпълнителни правомощия на трети лица, се усложниха твърде много през годините и следва да бъдат опростени. Същевременно следва да се запази първоначалната цел на възлагането на външни субекти, а именно, че независимо от метода на изпълнение разходите се изпълняват с ниво на контрол и на прозрачност, равностойно на това, което се очаква да прилагат службите на Комисията.
(22)
Следва да се направи ясно разграничение между ситуациите, в които бюджетът се изпълнява пряко - от Комисията или изпълнителните й агенции, ситуациите, в които бюджетът се изпълнява от държавите-членки чрез споделено управление, и ситуациите, в които бюджетът се изпълнява непряко от трети лица. Това би трябвало да позволи да се установи хармонизиран режим за споделено и непряко управление, който може да се адаптира в съответствие със специфичните за отделните сектори правила, по-специално в случаите, когато бюджетът се изпълнява от държавите-членки в режим на споделено управление. Този хармонизиран режим следва да включва по-специално основните принципи, които Комисията трябва да спазва, когато взема решение да изпълнява бюджета чрез споделено управление или непряко, и основните принципи, които трябва да спазват субектите, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета. Комисията следва да може да прилага правилата и процедурите на Съюза или да приема прилагането на правилата и процедурите на субекта, на който е възложено изпълнението, при условие че този субект гарантира равностойна защита на финансовите интереси на Съюза. Като част от надзорните функции на Комисията е необходимо освен това да се предвиди набор от задължения за контрол и одит, включително проверката и приемането на отчетите за всички видове изпълнение на бюджета.
(23)
Правилата относно предварителната оценка на субектите и лицата, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета при непряко управление, държавите-членки следва да се адаптират, за да се гарантира, че всички субекти и лица, на които е възложено изпълнението, осигуряват ниво на защита на финансовите интереси на Съюза, което е равностойно на изискваното съгласно настоящия регламент.
(24)
Опитът с ПЧП, институционализирани като органи на Съюза съгласно член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002, показва, че следва да бъдат предвидени допълнителни категории ПЧП, за да се увеличи изборът от инструменти и да се включат органи, които имат по-гъвкави и достъпни за частните партньори правила в сравнение с правилата, които се прилагат спрямо институциите на Съюза. Тези допълнителни категории следва да обхващат органи, уредени в частното право на държава-членка и органи,, които са създадени с основен акт и спазват финансови правила, които зачитат принципите, необходими за осигуряване на доброто финансово управление на средствата на Съюза.
(25)
За целите на член 317 от ДФЕС настоящият регламент следва да засили основните задължения за контрол и одит, които държавите-членки имат, когато изпълняват бюджета чрез споделено управление, тъй като понастоящем такива задължения съществуват само в специфичните за отделните сектори правила. Ето защо е необходимо да се включат разпоредби, с които се определя съгласувана рамка за всички засегнати области на политиката, относно хармонизирани административни структури на национално равнище. Тази рамка следва да не създава допълнителни структури за контрол, а следва да позволява на държавите-членки да определят органи, на които са възложени управлението и контролът на средствата на Съюза. Освен това настоящият регламент следва да съдържа разпоредби относно общи задължения за управление и контрол за тези структури, годишната декларация за управлението, с която ръководството поема отговорността за управлението на поверените му средства на Съюза, проверка и приемане на отчетите, и механизми за временно преустановяване и за коригиране, управлявани от Комисията, за да се създаде съгласувана законодателна рамка, която подобрява също общата правна сигурност и ефикасността на контрола и коригиращото действие, както и защитата на финансовите интереси на Съюза. Подробните разпоредби следва да останат в специфичната за отделните сектори нормативна уредба. В контекста на подхода за единен одит и с цел намаляване на допълнителната административна тежест, произтичаща от многократния контрол, държавите-членки могат да предоставят на Комисията декларации, подписани на подходящото национално или регионално равнище в съответствие с конституционните им изисквания.
(26)
Някои разпоредби по отношение на функциите на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити следва да се изяснят, по-специално тези относно предварителния и последващия контрол, които оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити по делегация въвежда, както и отчетните му функции. Във връзка с това съдържанието на годишния отчет за дейността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по делегация следва да се актуализира в съответствие с практиката да се включва необходимата финансова и управленска информация в подкрепа на декларацията на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по делегация за изпълнението на функциите му.
(27)
Отговорностите на счетоводителя на Комисията следва да бъдат изяснени, като по-специално бъде посочено, че оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити на Комисията е единственото лице с право да определя счетоводните правила и хармонизираните сметкопланове, докато счетоводителите на всички други институции определят счетоводните процедури, които се прилагат в техните институции.
(28)
За да се улесни изпълнението на някои програми или действия, възложени по-специално на финансови институции, в настоящия регламент следва да се предвиди възможността за откриване на доверителни сметки. Тези банкови сметки следва да се откриват на името или от името на Комисията в счетоводните книги на финансова институция. Те следва да се управляват от тази финансова институция под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити и да е възможно да се откриват във валути, различни от еврото.
(29)
По отношение на приходните операции е необходимо да се рационализират правилата относно прогнозите за вземанията, така че да се вземат предвид бюджетните нужди. Следва да се изисква записване, когато очакванията за приходи са с известна вероятност и могат да бъдат изразени с цифри с разумна степен на приближение. В интерес на опростяването следва да бъдат въведени конкретни разпоредби относно процедурите за коригиране или анулиране на прогноза за вземане.
(30)
Правилата относно събирането следва да бъдат изяснени и засилени. По-специално следва да се уточни, че отменянето на установено вземане не предполага отказ от установено вземане на Съюза. Освен това, за да се засили защитата на финансовите интереси на Съюза, средствата на Съюза, за които е поискано възстановяване, следва да се третират от държавите-членки по не по-малко благоприятен начин в сравнение с исковете на публичните органи на територията им.
(31)
С оглед на необходимостта от намаляване на риска, свързан с управлението на временно получените суми посредством глоби, финансови санкции и други видове санкции, както и всички генерирани от тях приходи, тези суми следва да се записват като бюджетни приходи във възможно най-кратък срок и най-късно през финансовата година, която следва изчерпването на всички средства за защита срещу решенията за налагането им.
(32)
Следва да се изяснят различните видове плащания в съответствие с принципа на добро финансово управление. Освен това плащанията по предварителното финансиране следва да се изчистват редовно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в съответствие със счетоводните правила, определени от счетоводителя на Комисията. За тази цел следва да се включат подходящи разпоредби в договорите, в решенията за отпускане на безвъзмездни средства и в споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, както и в споразуменията за възлагане.
(33)
Настоящият регламент следва да насърчава целта за електронно управление и по-конкретно използването на електронни данни в обмена на информация между институциите и трети лица.
(34)
Възможността за провеждане на съвместни процедури за възлагане на обществени поръчки с държави от Европейската асоциация за свободна търговия („ЕАСТ“) или страни кандидатки за членство в Съюза следва да бъде допусната при определени условия.
(35)
Правилата за отстраняване, по специално от участие в тръжни процедури, следва да бъдат подобрени с цел да се засили защитата на финансовите интереси на Съюза.
(36)
Като се има предвид, че използването на собствените ресурси на ЕЦБ и ЕИБ е от финансов интерес за Съюза, те следва да получат достъп до информацията в централната база данни за отстраняванията, създадена с цел защита на финансовите интереси на Съюза.
(37)
Следва да се въведе стабилна правна основа за публикуването на решенията, с които се прилагат административни и финансови санкции, по-специално по отношение на обществените поръчки, в съответствие с изискванията за защита на данните. Това публикуване следва да продължи да е по избор поради съображения за защита на данните и за сигурност.
(38)
Изискването за представяне на гаранции от изпълнителите вече не следва да бъде автоматично, а следва да се основава на анализ на риска.
(39)
Поради съображения за правна сигурност следва да се изясни обхватът на безвъзмездните средства и финансовите инструменти. По-подробно определяне на специфичните условия, приложими към безвъзмездните средства, от една страна, и към финансовите инструменти, от друга страна, би следвало да допринесе и за максимизирането на ефекта от тези два вида финансова подкрепа.
(40)
Правилата за безвъзмездните средства, приложими за субекти, създадени специално за целите на дадено действие, следва да бъдат адаптирани, така че да улесняват достъпа до финансиране от Съюза и управлението на безвъзмездни средства от заявители и бенефициери, които са решили да работят заедно в рамките на партньорство или обединение, учредено в съответствие със съответното национално право, по-специално когато избраната правна форма предлага солидна и надеждна среда за сътрудничество. Освен това с оглед на ограничените финансови рискове за Съюза и необходимостта от избягване на допълнително наслагване на договорни изисквания към съществуващите структурни договорености, субектите, свързани с бенефициер чрез постоянен капитал или правни връзки, следва да имат правото да декларират допустимите разходи, без да се налага да изпълняват всички задължения на бенефициер.
(41)
Натрупаният опит от използването на финансиране чрез еднократни суми или единни ставки показва, че тези форми на финансиране значително опростяват административните процедури и съществено намаляват риска от допускане на грешки. Освен това финансирането основано на постиженията се е оказало подходящо за някои видове действия. В този смисъл условията за използването на опростени форми на безвъзмездни средства, определени въз основа на еднократни суми, единични разходи и единни ставки, следва да станат по-гъвкави. По-конкретно, сумите, определени чрез прилагането на подход, специфичен за всеки бенефициер, следва да бъдат допуснати, включително когато тези суми са декларирани от бенефициера в съответствие с обичайните му практики за определяне и анализ на разходите, за да се облекчи административната тежест и разходите, понесени от този бенефициер особено за целите на финансовото отчитане пред Съюза.
(42)
С цел премахване на пречките за участие в програми на Съюза за отпускане на безвъзмездни средства пред лица с необходимия експертен опит, но които не получават заплащане под формата на трудово възнаграждение, какъвто може да бъде случаят с работещите в малки структури, правилата за безвъзмездните средства следва да вземат предвид прилаганите от малките и средни предприятия (МСП) специфични схеми за възнаграждение, както е определено в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малки и средни предприятия (5).
(43)
Принципите на недопускане на печалба и съфинансиране следва да бъдат адаптирани с оглед на практическия опит и на различните тълкувания и прилагане на тези принципи, което води до грешки и понякога до обратен ефект. По-конкретно, определението за печалба следва да се съсредоточи върху допустимите разходи и постъпления конкретно за финансирането на тези разходи, за да се опрости отчитането от страна на бенефициерите и да ги насърчи да диверсифицират своите източници на финансиране. Освен това Комисията не следва да приема по презумпция, че други донори няма да си съберат евентуалния излишък, генериран от собствените им вноски, и затова следва да извърши събиране на печалбата само пропорционално на безвъзмездните й средства. На последно място, принципът на постепенно намаляване не се оказа ефективен инструмент за ограничаване на риска от зависимост на бенефициерите на безвъзмездни средства за оперативни разходи от средствата на Съюза. Освен това приложимостта на принципа на постепенно намаляване намаля значително вследствие на необходимото въвеждане на изключения в редица основни актове и по отношение на опростените форми на безвъзмездни средства. С оглед на тези недостатъци изискването за постепенно намаляване, приложимо за безвъзмездните средства за оперативни разходи, следва да бъде премахнато.
(44)
Достъпът на субектите с ограничени административни ресурси до финансиране от Съюза, които представляват приоритетна група население за някои схеми за безвъзмездни средства и са необходими за постигане на целите на политиката на Съюза, следва да бъде улеснен посредством допълнително опростяване на процедурите, приложими за безвъзмездните средства с ниска стойност.
(45)
За да се гарантира правна сигурност и за да се създаде единна рамка от основни финансови правила, на която бенефициерите да могат да се позовават в програмите на Съюза, настоящият регламент следва да предвиди определение за критериите за допустимост на разходите и за специфичните условия, приложими за някои категории разходи, както и да предвиди условия за тяхното съгласувано прилагане.
(46)
Условията за приемане на вноски в натура от трети лица като съфинансиране и за определяне на стойността на тези вноски следва да бъдат хармонизирани, за да се намалят рисковете от грешки и съдебни спорове.
(47)
От съображения за прозрачност и за да се вземат предвид специфичните за тях ограничения за планиране, заявителите за безвъзмездни средства следва да бъдат информирани в поканата за представяне на предложения относно очаквания срок за подписването и съобщаването на решенията за отпускане на безвъзмездни средства. Със същата цел настоящият регламент следва да постанови референтен срок, основан на опита и очакваните ефекти от въвеждането на мерките за опростяване.
(48)
Когато се установят системни или повтарящи се грешки, които оказват съществен ефект за повече от една безвъзмездна помощ, следва да бъде разрешено при строги условия в обхвата на констатациите от одита да бъдат включени и неодитираните безвъзмездни средства, които са засегнати, за да се облекчи финансовата и административна тежест, породена от контрола на място и одитите. Комисията следва да използва екстраполиране на процента на намаление или възстановяване, който се прилага по отношение на безвъзмездните средства, за които системните или повтарящи се грешки са били доказани, единствено когато не е възможно и практически осъществимо с пропорционални усилия да се определи точно размерът на недопустимите разходи за всяка съответна безвъзмездна помощ.
(49)
Надтоящият регламент следва да установи стандартни срокове за съхраняване на документи, свързани с безвъзмездните средства на Съюза, от бенефициерите, за да се избегнат различни или несъразмерни договорни изисквания, като се предвиди достатъчно време за Комисията и Сметната палата да получат достъп до такива данни и документи и да упражнят последващ контрол и проверки, необходими за защитата на финансовите интереси на Съюза.
(50)
Възможността бенефициерът да отпусне финансова подкрепа на трети лица следва да се разшири при определени условия, за да се улесни правилното изпълнение на програмите, насочени, наред с другото, към голям брой физически лица, които могат да бъдат достигнати само посредством предоставянето на безвъзмездни средства на каскаден принцип. Въпреки това, принципът, съгласно който бенефициерът не може да действа по своя преценка при отпускането на финансова подкрепа на трети лица, следва да бъде запазен, по-специално за да се избегне объркване между възможността, предоставена на бенефициери да определят и да изпълнят под тяхна отговорност действия, които включват финансовата подкрепа като допустима дейност и възможността да възлагат задачи по изпълнението на бюджета чрез споделено или непряко управление на определени органи, субекти или лица.
(51)
Като ценен вид финансова подкрепа използването на награди следва да бъде улеснено и приложимите правила - изяснени посредством отделяне на наградите от режима на безвъзмездните средства и премахване на всяко споменаване на предвидимите разходи. Въпреки това наградите не са подходящи за всички цели на политиката на Съюза и следователно следва да бъдат разглеждани като допълващи, а не като заместващи други инструменти за финансиране, като например безвъзмездните средства.
(52)
Финансовите инструменти могат да имат голямо значение за увеличаване на ефекта от средствата на Съюза, когато тези средства са обединени с други средства и включват ефект на лоста. Тъй като тези финансови инструменти не могат да бъдат приравнени към услугите или безвъзмездните средства, следва да се установи нов вид финансова подкрепа. Финансовите инструменти следва да бъдат прилагани само при строги условия, за да няма бюджетни рискове за бюджета и риск от изкривяване на пазара, което е в несъответствие с правилата за държавна помощ.
(53)
В рамките на годишните бюджетни кредити, разрешени от Европейския парламент и Съвета за дадена програма, финансовите инструменти следва да се използват като допълнителна подкрепа, въз основа на предварителна оценка, която доказва, че те са по-ефективни за постигането на целите на политиката на Съюза от други форми на финансиране от Съюза, включително безвъзмездните средства.
(54)
Финансовите инструменти следва да бъдат разрешени с основен акт, който определя по-конкретно техните цели и срок. Когато финансовите инструменти са създадени без основен акт в надлежно обосновани случаи, те следва да бъдат разрешени от Европейския парламент и Съвета в бюджета.
(55)
Инструментите, които попадат потенциално в обхвата на дял VIII на първа част, като например заеми, гаранции, капиталови инвестиции, квазикапиталови инвестиции и инструменти за поделяне на риска, следва да получат определение. Определението за инструменти за поделяне на риска следва да позволява включването на кредитни подобрения за облигации за финансиране на проекти, които покриват риска, свързан с обслужване на дълга по проекта, и намаляват кредитния риск за притежателите на облигациите чрез кредитни подобрения под формата на заем или гаранция.
(56)
Годишните вноски за изплащане, в това число капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата следва да представляват вътрешни целеви приходи. Приходи, в това число дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и по суми по доверителни сметки, следва да се записват в бюджета след приспадане на разноските и таксите за управление. Настоящият регламент следва да установява принципите и условията за финансовите инструменти и правила за ограничаването на финансовата отговорност на Съюза, борбата срещу измамите и изпирането на пари, постепенното приключване на финансовите инструменти и отчетността.
(57)
Представянето на отчетите следва да се опрости, като в разпоредбите се посочи, че отчетите на Съюза включват само консолидираните финансови отчети и агрегираните бюджетни отчети. Следва също да се поясни, че процесът на консолидиране се отнася само до институциите, създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета и други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, приети от счетоводителя.
(58)
Както се изисква от международно възприетите счетоводни стандарти, на които се основават счетоводните правила на Съюза, пенсионните задължения, заедно с други задължения, свързани с доходите на наети лица, следва да бъдат записани в отчетите на Съюза, отделно оповестени на лицевата страна на баланса на Съюза и допълнително изяснени в бележките към финансовите отчети.
(59)
За да се отделят ясно функциите и отговорностите на счетоводителя на Комисията от тези на счетоводителите на институциите или създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета и други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, приети от счетоводителя, докладът за бюджетното и финансовото управление за финансовата година следва да се изготвя от всяка институция или орган и след това да се изпраща на Европейския парламент, Съвета и Сметната палата до 31 март на следващата финансова година.
(60)
Необходимо е да се актуализират правилата и принципите на Съюза относно счетоводната отчетност, за да се осигури съгласуваността им с правилата на Международния съвет за счетоводни стандарти за публичния сектор.
(61)
Сметната палата следва да гарантира своевременното предоставяне на съответната институция или орган на нейните констатации, които биха могли да се отразят на окончателните отчети на одитираните или на законосъобразността и/или редовността на свързаните с тях операции, за да даде на одитираните достатъчно време да реагират на тези констатации,.
(62)
Разпоредбите относно междинните и окончателните отчети следва да се актуализират, по-специално с цел да се посочи отчетната информация, която следва да придружава отчетите, изпратени на счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането.
(63)
Що се отнася до информацията, която Комисията трябва да представи в рамките на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, в съответствие с член 318 от ДФЕС Комисията следва по-специално да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка на финансите на Съюза.
(64)
По отношение на специалните разпоредби на настоящия регламент относно структурните фондове, Кохезионния фонд, Европейския фонд за рибарство, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и фондовете в областта на свободата, сигурността и правосъдието, управлявани чрез споделено управление, следва да се запази разпоредбата за възстановяване на плащанията по предварителното финансиране и за предоставяне отново на бюджетни кредити, съдържаща се в декларацията на Комисията, приложена към Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. относно определянето на общи разпоредби за Структурните фондове (6). Освен това чрез дерогация от правилото за пренос на Комисията следва да е позволено да пренася налични в края на финансовата година бюджетни кредити за поети задължения, произтичащи от възстановяване на плащанията по предварителното финансиране, до приключването на програмата и да се използват тези бюджетни кредити за поети задължения, когато вече не са налични други бюджетни кредити за поети задължения.
(65)
Освен това следва да бъде изяснено участието на Съвместния изследователски център (СИЦ) в процедурите за възлагане на обществени поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства. Също така за ефективното извършване на свързаните задачи приходите, които произтичат от участието в такива процедури, следва по изключение да се считат за външни целеви приходи.
(66)
Специалните разпоредби във връзка с изпълнението на външните дейности следва да бъдат адаптират към промените относно методите на изпълнение, и следва да се предвиди диференциран подход, когато от Съюза се иска да реагира в отговор на спешни хуманитарни ситуации, международни кризи или на нуждите на трети държави в процес на демократичен преход.
(67)
Настоящият регламент следва да установи общите условия, при които бюджетната подкрепа може да се използва като инструмент във външната дейност. Тези условия следва да се отнасят до осигуряването на достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно управление на публичните финанси. Освен това Комисията следва да определи в решението за финансиране целите и очакваните резултати, с които следва да бъде обвързано плащането на бюджетната подкрепа. Тези елементи, както и условията, при които бюджетната подкрепа трябва да бъде възстановена, следва да се съдържат в споразумението за финансиране, сключено с държавата бенефициер.
(68)
За да се укрепи международната роля на Съюза в сферата на външните дейности и развитието и за да се увеличат нейната публичност и ефикасност, на Комисията следва да бъде разрешено да създава и управлява доверителни фондове на Съюза за спешни дейности, дейности след спешната ситуация или тематични дейности. Въпреки че не се включват в бюджета, тези доверителни фондове следва да се управляват в съответствие с настоящия регламент в степента, необходима за сигурността и прозрачността на използването на средствата на Съюза. За тази цел Комисията следва да председателства управителния съвет, създаден за всеки доверителен фонд, за да се осигури представителството на донорите и да се вземат решения за използването на фондовете. Освен това следва счетоводителят на всеки доверителен фонд да е счетоводителят на Комисията.
(69)
Срокът за сключване на договори и отпускане на безвъзмездни средства от субекти, на които при непряко управление е възложено да изпълняват външни дейности, следва да бъде ограничен до три години след подписването на споразумението за възлагане, освен когато има специални извънредни и външни обстоятелства. При все това този срок следва да не се прилага по отношение на многогодишните програми, изпълнявани съгласно процедурите на структурните фондове. В случая на тези многогодишни програми подробните правила за отменяне на бюджетни кредити следва да се установят в специфичните за отделните сектори правила.
(70)
По отношение на специалните правила за възлагането на обществени поръчки, приложими спрямо външните дейности, на гражданите на трети държави, установени в държави бенефициери, следва да се позволи да участват в процедурите за възлагане на поръчки и в случай на изпълнение на програма без основен акт и когато има надлежно обосновани извънредни обстоятелства.
(71)
Начинът, по който институциите понастоящем докладват на Европейския парламент и на Съвета за проектите за недвижими имоти, следва да бъде подобрен. Институциите следва да уведомяват Европейския парламент и Съвета предварително за бъдещите си проекти за недвижими имоти и за различните етапи на тези проекти. Одобрение, а не само становище на Европейския парламент и на Съвета следва да се изисква за проекти за недвижими имоти със значително отражение върху бюджета.
(72)
На институциите следва да се позволи да разработят дългосрочна политика за недвижимото имущество и да се възползват от по-ниски лихви в резултат на благоприятния кредитен рейтинг на Съюза на финансовия пазар. За тази цел следва да им бъде разрешено да вземат заеми с цел придобиване на недвижимо имущество. Това ще позволи да се преодолее сложността на сегашната система, като същевременно се намалят разходите и се увеличи прозрачността.
(73)
С оглед на опита настоящият регламент следва да изясни обхвата на дейностите, процедурата за подбор и условията на плащане на физически лица, избрани като експерти.
(74)
С цел да се допълнят или изменят някои аспекти на настоящия регламент на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС. Съдържанието и обхватът на всяко делегиране се установява детайлно в разпоредбите на съответните членове. От особено значение е Комисията да проведе подходящи консултации по време на подготвителната работа за делегираните актове, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да гарантира едновременното и своевременното изпращане по подходящ начин на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(75)
Настоящият регламент следва да бъде преразглеждан само когато това е необходимо и най-късно две години преди края на първата многогодишна финансова рамка след 2013 г. Твърде честите преразглеждания генерират непропорционални разходи за адаптиране на административните структури и процедури към новите правила. Освен това е възможно да няма достатъчно време, за да се направи основателно заключение по отношение на прилагането на действащите правила.
(76)
Следва да се предвидят преходни разпоредби. Настоящият регламент следва да се прилага само след приемането на делегираните актове, съдържащи правилата за прилагане, които се очаква да влязат в сила през декември 2012 г. За да се избегне прилагането на настоящия регламент през последния месец на годината, е целесъобразно прилагането му да се отложи за 1 януари 2013 г. Освен това, за да се осигури съгласуваност със специфичните за отделните сектори правила, е целесъобразно прилагането на разпоредбите за методите на изпълнение и финансовите инструменти да се отложи до 1 януари 2014 г. Накрая, за да се даде възможност за прилагането им още за бюджета за 2012 г., е целесъобразно разпоредбите за трансфера на бюджетни кредити за плащания за структурните фондове в края на годината да се прилагат от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
(77)
Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да се даде възможност за своевременно приемане на делегираните актове съгласно настоящия регламент. Навременното влизане в сила на настоящия регламент е необходимо за прилагането на правилата, установени в делегираните актове от 1 януари 2013 г., за да се избегнат трудностите във връзка с изменението на финансовите правила през финансовата година.
(78)
Европейският надзорен орган по защита на данните беше консултиран в съответствие с член 28(2) от Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (7) и даде становище на 15 април 2011 г. (8),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват правилата за съставяне и изпълнение на общия бюджет на Европейския съюз и за представяне и одит на отчетите.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на изпълнението на бюджета за Агенцията за снабдяване на Евратом.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„Съюз“ означава Европейският съюз, Европейската общност за атомна енергия или и двете в зависимост от контекста;
б)
„институция“ означава Европейският парламент, Европейският съвет, Съветът, Европейската комисия, Съдът на Европейския съюз, Сметната палата, Европейският икономически и социален комитет, Комитетът на регионите, Европейският омбудсман, Европейският надзорен орган по защита на данните и Европейската служба за външна дейност („ЕСВД“); Европейската централна банка не се счита за институция на Съюза;
в)
„бюджет“ означава акт, чрез който за всяка финансова година се прогнозират и одобряват всички приходи и разходи, считани за необходими за Съюза;
г)
„основен акт“ означава правен акт, който дава правно основание за определено действие и за извършване на съответния разход, записан в бюджета.
Основният акт може да бъде в някоя от следните форми:
i)
при прилагането на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия (Договора за Евратом), във формата на регламент, директива или решение по смисъла на член 288 от ДФЕС; или
ii)
при прилагането на дял V от Договора за Европейския съюз (ДЕС), в една от формите, посочени в член 26, параграф 2, член 28, параграф 1, член 29, член 31, параграф 2, член 33 и член 37 от ДЕС.
Препоръките и становищата не съставляват основни актове;
д)
„метод на изпълнение“ означава методът на изпълнение на бюджета, описан в членове 58, 59 или 60;
е)
„споразумение за възлагане“ означава споразумение, сключено със субекти и лица, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки i)-viii);
ж)
„бенефициер“ означава физическо или юридическо лице, с което е подписано споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или което е уведомено за наличието на решение за отпускане на безвъзмездни средства;
з)
„изпълнител“ означава физическо или юридическо лице, с което е сключен договор за обществена поръчка;
и)
„получател“ означава бенефициер, изпълнител или всяко физическо или юридическо лице, което получава награди или средства по даден финансов инструмент;
й)
„награда“ означава финансови средства, отпуснати като възнаграждение вследствие на конкурс;
к)
„заем“ означава споразумение, което задължава заемодателя да предостави на заемополучателя договорена парична сума за договорения срок и според което заемополучателят е длъжен да изплати тази сума в рамките на договорения срок;
л)
„гаранция“ означава писмен ангажимент за поемане на отговорност за целия или за част от дълга или задължение на трета страна или за успешното изпълнение от тази трета страна на нейните задължения, в случай, който води до подаването на иск за плащане по гаранцията, като например неизпълнението на задължението за плащане по заем;
м)
„капиталова инвестиция“ означава предоставяне на капитал на дадено дружество, инвестиран пряко или непряко в замяна на собствеността на съответното дружество или част от нея, като инвеститорът на капитал може да упражнява определен управленски контрол спрямо дружеството и да участва в разпределението на неговите печалби;
н)
„квазикапиталова инвестиция“ означава вид финансиране, между капитал и дълг, което носи по-висок риск от първостепенния дълг и по-нисък риск от собствения капитал. Квазикапиталовите инвестиции могат да бъдат структурирани като дълг, обикновено несекюритизиран и подчинен, а в някои случаи конвертируем в капитал, или като привилегирован капитал;
о)
„инструмент за поделяне на риска“ означава финансов инструмент, който допуска поделянето на определен риск между два или повече субекта, по целесъобразност в замяна на договорено възнаграждение.
п)
„финансови инструменти“ означава мерките на Съюза за финансова подкрепа, предоставяна като допълнителна подкрепа от бюджета с цел реализиране на една или повече конкретни цели на политиките на Съюза. Инструментите може да бъдат под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции или други инструменти за поделяне на риска, като по целесъобразност може да бъдат комбинирани с безвъзмездни средства.
р)
„Правилник за длъжностните лица“ означава Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз и Условията за работа на другите служители на Европейския съюз, приет с Регламент (ЕИО, Евратом) № 259/68 на Съвета (9);
с)
„контрол“ означава всички мерки, предприети с цел да се осигури достатъчна увереност по отношение на ефективността, ефикасността и икономичността на операциите, надеждността на отчетността, опазването на имуществото и информацията, предотвратяването, разкриването и коригирането на измами и нередности и последващи дейности във връзка с тези измами и нередности и подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания. Контролът може да включва различни проверки, както и изпълнението на всички политики и процедури за постигане на целите, описани в първото изречение;
т)
„проверка“ означава проверката на специфичен аспект на определена приходна или разходна операция.
Член 3
Съответствие на вторичното законодателство с настоящия регламент
1. Разпоредбите относно изпълнението на приходите и разходите на бюджета и които се съдържат в основен акт, зачитат бюджетните принципи, установени в дял II на първа част.
2. Без да се засяга параграф 1, всяко предложение или изменение на предложение, представено на законодателния орган, което съдържа дерогации от разпоредби, различни от тези в дял II на първа част или от делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, ясно посочва тези дерогации и указва конкретните причини за тях в съображенията и в обяснителния меморандум на тези предложения.
Член 4
Срокове, дати и крайни срокове
Освен ако не е предвидено друго, Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета от 3 юни 1971 г. за определяне на правилата, приложими за срокове, дати и крайни срокове (10), се прилага за крайните срокове, определени с настоящия регламент.
Член 5
Защита на личните данни
Настоящият регламент не засяга изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (11) и на Регламент (ЕО) № 45/2001.
ДЯЛ II
БЮДЖЕТНИ ПРИНЦИПИ
Член 6
Зачитане на бюджетните принципи
Бюджетът се съставя и изпълнява в съответствие с принципите на единство, точност на бюджета, ежегодност, балансираност, разчетна единица, универсалност, специфичност, добро финансово управление, което изисква ефективен и ефикасен вътрешен контрол, и прозрачност, изложени в настоящия регламент.
ГЛАВА 1
Принципи на единство и на точност на бюджета
Член 7
Обхват на бюджета
1. Бюджетът включва:
а)
приходите и разходите на Съюза, включително административните разходи на институциите, произтичащи от разпоредбите на ДЕС във връзка с общата външна политика и политика на сигурност, и оперативните разходи, извършени при изпълнението на тези разпоредби, когато това е за сметка на бюджета;
б)
приходите и разходите на Европейската общност за атомна енергия.
2. Бюджетът отчита гаранциите за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза, включително операциите на Европейския механизъм за финансово стабилизиране и финансовия механизъм за подкрепа на платежния баланс, в съответствие с член 49, параграф 1, буква г).
Член 8
Специални правила относно принципите на единство и на точност на бюджета
1. Без да се засяга член 83, приходи се събират и разходи се извършват само ако са записани на определен бюджетен ред.
2. Не се поема задължение за разходи, нито се разрешават разходи, които надвишават разрешените бюджетни кредити.
3. В бюджета могат да се записват бюджетни кредити, само ако са по разходна позиция, считана за необходима.
4. Лихви, натрупани по плащания по предварително финансиране, направени от бюджета, не се дължат на Съюза, освен ако не е предвидено друго в споразуменията за възлагане с изключение на тези споразумения, сключени с трети държави или органи, посочени от тях. В случаите, когато това е предвидено, тези лихви се използват повторно за съответното действие, приспадат се от заявките за плащане в съответствие с член 23, параграф 1, първа алинея, буква в) или се събират.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за осчетоводяването на лихвите, натрупани по плащания по предварително финансиране.
ГЛАВА 2
Принцип на ежегодност
Член 9
Определение
Бюджетните кредити, записани в бюджета, се разрешават за срок от една финансова година, която започва на 1 януари и завършва на 31 декември.
Член 10
Вид бюджетни кредити
1. Бюджетът съдържа многогодишни бюджетни кредити, които се състоят от бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания, както и едногодишни бюджетни кредити.
2. Бюджетните кредити за поети задължения покриват пълната стойност на правните задължения, поети през финансовата година, при спазване на член 86, параграф 4 и на член 189, параграф 2.
3. Бюджетните кредити за плащания обхващат плащанията, извършени в изпълнение на правните задължения, поети през финансовата година или през предходни финансови години.
4. Параграфи 1 и 2 от настоящия член не засягат специалните разпоредби на дялове I, IV и VI на втора част и не препятстват поемането на задължения за бюджетни кредити да се извършва както глобално, така и на годишни вноски.
Член 11
Счетоводни правила за приходите и бюджетните кредити
1. Приходите за дадена финансова година се записват в сметките за финансовата година въз основа на сумите, събрани през тази финансова година. Въпреки това собствените ресурси за месец януари на следващата финансова година могат да се предоставят авансово съгласно Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2007/436/ЕО, Евратом относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (12).
2. Записванията на собствени ресурси от данък добавена стойност, на основания на брутния национален доход допълнителен ресурс, както и на всички финансови вноски могат да се коригират в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
3. Разрешените за дадена финансова година бюджетни кредити се използват единствено за покриване на разходи, поети като задължение и платени през тази финансова година, както и за покриване на дължими суми по поети през предходни финансови години задължения.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните кредити за финансовата година.
4. Бюджетните задължения се записват в сметките въз основа на поетите до 31 декември правни задължения. По изключение глобалните бюджетни задължения, посочени в член 86, параграф 4, както и споразуменията за финансиране, посочени в член 189, параграф 2 и сключени с трети държави, се записват в сметките въз основа на поетите до 31 декември бюджетни задължения.
5. Плащанията се записват в сметките за определена финансова година въз основа на плащанията, извършени от счетоводителя до 31 декември същата година.
6. Чрез дерогация от параграфи 3, 4 и 5 разходите на Европейския фонд за гарантиране на земеделието се записват в сметките за определена финансова година в съответствие с правилата, определени в дял I на втора част.
Член 12
Поемане на задължение за бюджетни кредити
Задължения за записаните в бюджета кредити може да бъдат поемани, считано от 1 януари, след като бюджетът бъде окончателно приет, освен ако е предвидено друго в дялове I и VI на втора част.
Член 13
Анулиране и пренос на бюджетни кредити
1. Бюджетните кредити, които са останали неизползвани в края на финансовата година, за която са били записани, се анулират.
Въпреки това те могат да бъдат пренесени, но само за следващата финансова година, с решение на съответната институция, взето до 15 февруари в съответствие с параграфи 2 и 3, или могат да бъдат пренесени по право в съответствие с параграф 4.
2. Многогодишни бюджетни кредити за поети задължения, както и едногодишни бюджетни кредити, за които все още не е поето задължение в края на финансовата година, могат да се пренасят, когато се отнасят до:
а)
суми, които съответстват на бюджетни кредити за поети задължения, или едногодишни бюджетни кредити, свързани с проекти за недвижими имоти, за които повечето от подготвителните етапи на процедурата по поемането на задълженията са завършени до 31 декември. Задължения за тези суми могат да бъдат поети до 31 март следващата година или до 31 декември следващата година за суми, свързани с проекти за недвижими имоти;
б)
суми, които са необходими, когато законодателният орган е приел основен акт през последното тримесечие на финансовата година и до 31 декември Комисията не е могла да поеме задължение за бюджетните кредити, предвидени за тази цел.
3. Бюджетни кредити за плащания могат да се пренасят по отношение на суми, необходими за покриване на съществуващи задължения или на задължения, свързани с пренесени бюджетни кредити за поети задължения, когато предвидените по съответните бюджетни редове за следващата финансова година бюджетни кредити за плащания са недостатъчни за покриване на нуждите.
Съответната институция усвоява първо бюджетните кредити, разрешени за текущата финансова година, и не може да усвоява пренесени бюджетни кредити, докато първите не бъдат изчерпани.
4. Едногодишни бюджетни кредити, които отговарят на надлежно договорени задължения в края на финансовата година, се пренасят по право само за следващата финансова година.
5. Съответната институция информира Европейския парламент и Съвета до 15 март за взетото решение за пренос, като за всеки бюджетен ред пояснява как са приложени критериите по параграфи 2 и 3 за всеки пренос.
6. Без да се засяга член 14, не може да бъдат пренасяни бюджетни кредити, оставени в резерв, нито бюджетни кредити за разходи за персонала. За целите на настоящия член, разходите за персонал включват възнагражденията и надбавките на членовете и персонала на институциите, за които се прилага Правилникът за длъжностните лица.
7. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за анулирането и преноса на бюджетни кредити.
Член 14
Правила за пренос на целеви приходи
Преносът на целевите приходи, посочени в член 21, и на неизползваните и налични към 31 декември бюджетни кредити, които произтичат от такива приходи, се извършва в съответствие със следните правила:
а)
външните целеви приходи се пренасят по право и се усвояват изцяло, докато бъдат извършени всички операции във връзка с програмата или действието, за които са предназначени. Получените през последната година от програмата или действието външни целеви приходи може да се използват през първата година от следващата програма или действие;
б)
вътрешните целеви приходи се пренасят само за една година, с изключение на вътрешните целеви приходи, определени в член 21, параграф 3, буква ж), които се пренасят по право.
Член 15
Отмяна на бюджетни кредити
Без да се засягат членове 178 и 182, когато се отменят бюджетни кредити през финансова година след тази, за която тези кредити са били записани в бюджета, в резултат на цялостно или частично неизпълнение на дейностите, за които са били заделени, съответните бюджетни кредити се анулират.
Член 16
Приложими правила в случай на късно приемане на бюджета
1. В случай че в началото на финансовата година бюджетът не е окончателно приет, се прилага процедурата, предвидена в член 315, първа алинея от ДФЕС (режимът на временни суми от една дванадесета). Задълженията може да се поемат и плащанията може да се извършват в границите, посочени в параграф 2 от настоящия член.
2. Задълженията може да се поемат по глави до максимален размер от една четвърт от общия размер на разрешените бюджетни кредити в съответната глава за предходната финансова година плюс една дванадесета за всеки изтекъл месец.
Не може да се надхвърля ограничението за бюджетните кредити, предвидени в проектобюджета.
Плащанията може да се извършват по глави с месечна периодичност до максимален размер от една дванадесета от разрешените по съответната глава бюджетни кредити за предходната финансова година. Тази сума обаче не надвишава една дванадесета от бюджетните кредити, предвидени в същата глава от проектобюджета.
3. Разрешените бюджетни кредити по съответната глава от предходната финансова година, посочени в параграфи 1 и 2, представляват бюджетните кредити, приети чрез гласуване по бюджета, включително чрез коригиращи бюджети, и след коригиране с оглед на направените през въпросната финансова година трансфери.
4. В случай че съображения за непрекъснатост на дейностите на Съюза и нуждите на управлението го налагат, Съветът, като действа с квалифицирано мнозинство по предложение на Комисията, може да разреши разходи, които надвишават една временна сума от една дванадесета, но не надхвърлят общия размер на четири временни суми от една дванадесета, освен в надлежно обосновани случаи, както за поемане на задължения, така и за плащания в допълнение на автоматично предоставените суми от една дванадесета в съответствие с параграфи 1 и 2. Той препраща без забавяне решението за разрешаване на Европейския парламент.
Решението влиза в сила тридесет дни след приемането си, освен ако Европейският парламент:
а)
като действа с мнозинство от съставляващите го членове, реши да намали тези разходи в посочения срок, като в този случай Комисията представя ново предложение или
б)
информира Съвета и Комисията, че не желае да намали тези разходи, като в този случай решението влиза в сила преди изтичането на тридесетте дни.
Допълнителните суми от една дванадесета се разрешават в цялост и са неделими.
5. В случай че за дадена глава разрешаването на четири временни суми от една дванадесета, предоставени съгласно параграф 4, е недостатъчно за покриване на разходите, необходими, за да се избегне прекъсване на дейността на Съюза в област, уредена от въпросната глава, по изключение може да се даде разрешение за надвишаване на размера на бюджетните кредити, записани в съответната бюджетна глава за предходната финансова година. Европейският парламент и Съветът действат в съответствие с предвидените в параграф 4 процедури. Въпреки това общият размер на наличните бюджетни кредити в бюджета за предходната финансова година или в предложения проектобюджет не може при никакви обстоятелства да бъде надвишен.
ГЛАВА 3
Принцип на балансираност
Член 17
Определение и обхват
1. Бюджетните приходи и бюджетните кредити за плащания са балансирани.
2. Съюзът и органите, посочени в член 208, не може да сключват заеми в рамките на бюджета.
Член 18
Салдо от финансовата година
1. Салдото от всяка финансова година се записва в бюджета за следващата финансова година като приход в случай на излишък или като бюджетни кредити за плащания в случай на дефицит.
2. Прогнозите за тези приходи или бюджетни кредити за плащания се записват в бюджета по време на бюджетната процедура и в писмо за внасяне на корекции, представено по реда на член 39. Прогнозите се изготвят в съответствие с Регламента (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
3. След представяне на предварителните отчети за всяка финансова година всяко отклонение между тези отчети и прогнозите се записва в бюджета за следващата финансова година чрез коригиращ бюджет, посветен само на това отклонение. В такъв случай Комисията представя проектът на коригиращ бюджет едновременно на Европейския парламент и на Съвета в срок от 15 дни след внасянето на междинните отчети.
ГЛАВА 4
Принцип на разчетна единица
Член 19
Използване на еврото
1. Многогодишната финансова рамка и бюджетът се съставят и изпълняват в евро и отчетите се представят в евро. Въпреки това за целите на паричните потоци, посочени в член 68, параграф 1, счетоводителят и, в случай на авансови средства, администраторите на авансови средства, и, за нуждите на административното управление на Комисията и на ЕСВД, отговорният разпоредител с бюджетни кредити са оправомощени да извършват операции в други валути, както е предвидено в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обменния курс между еврото и други валути.
ГЛАВА 5
Принцип на универсалност
Член 20
Определение и обхват
Без да се засяга член 21, общият размер на приходите покрива общия размер на бюджетните кредити за плащания. Без да се засяга член 23, всички приходи и разходи се записват в пълния им размер без насрещни корекции.
Член 21
Целеви приходи
1. Външните целеви приходи и вътрешните целеви приходи се използват за финансиране на конкретни разходни позиции.
2. Външни целеви приходи представляват:
а)
финансовите вноски от държавите-членки за определени научноизследователски програми съгласно Регламента (ЕО, Евратом) № 1150/2000;
б)
финансовите вноски от държавите-членки и трети държави, включително и в двата случая техните държавни агенции, субекти или физически лица за определени проекти или програми за външна помощ, финансирани от Съюза и управлявани от Комисията от тяхно име;
в)
лихвите по депозитите и глобите, предвидени в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за ускоряване и уточняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (13);
г)
приходите, предназначени за конкретна цел, като например приходите от фондации, субсидии, дарения и завещания, включително специфичните за всяка институция целеви приходи;
д)
финансовите участия, които не са обхванати в буква б), в дейностите на Съюза, идващи от трети държави или от организации извън Съюза;
е)
целевите приходи, посочени в член 181, параграф 2 и член 183, параграф 2;
ж)
вътрешните целеви приходи, посочени в параграф 3, доколкото са с допълнителен характер спрямо другите приходи по настоящия параграф.
3. Вътрешни целеви приходи представляват:
а)
приходите от трети лица във връзка със стоки, услуги или строителни работи, доставени по тяхно искане;
б)
постъпленията от продажба на моторни превозни средства, оборудване, съоръжения, материали и научна и техническа апаратура, които се подменят или бракуват, когато балансовата стойност е напълно амортизирана;
в)
приходите, които възникват от възстановяване, в съответствие с член 80, на недължимо платени суми;
г)
приходите, които възникват от лихви от плащания по предварително финансиране, при спазване на условията на член 8, параграф 4;
д)
постъпленията от доставки на стоки, услуги и строителни работи за други отдели, в рамките на дадена институция, институции или организации, включително възстановените от други институции или органи суми за командировъчни разходи, изплатени от тяхно име;
е)
получените застрахователни обезщетения;
ж)
приходите от наеми;
з)
приходите от продажба на публикации и филми, включително такива на електронен носител;
и)
възстановените средства по финансови инструменти съгласно член 140, параграф 6;
й)
приходите, които възникват от последващото възстановяване на данъци съгласно член 23, параграф 3, буква б).
4. Възможно е също така в основен акт да се разпределят приходи за специфични разходи. Освен когато е посочено друго в основния акт, тези приходи представляват вътрешни целеви приходи.
5. В бюджета се включват редове за отразяване на външните целеви приходи и на вътрешните целеви приходи, а когато е възможно, се посочва и размерът.
Целевите приходи може да се включват в проектобюджета само за сумите, които са сигурни към датата на съставяне на проектобюджета.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 за установяване на структурата за отразяване на външните и вътрешните целеви приходи и осигуряването на съответните бюджетни кредити и за определяне на правила за вноските от държавите-членки за научноизследователски програми. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно постъпленията от санкции, наложени съгласно член 126, параграф 11 от ДФЕС и относно целевите приходи в резултат от участието на държавите от ЕАСТ в определени програми на Съюза.
Член 22
Безвъзмездни сделки
1. Комисията може да приема всяка безвъзмездна сделка в полза на Съюза, като например фондации, субсидии, дарения и завещания.
2. Приемането на безвъзмездна сделка на стойност 50 000 EUR или повече, които са свързани с финансови тежести, включително последващи разходи, надвишаващи 10 % от стойността на сделката, подлежи на разрешение от Европейския парламент и Съвета, като и двете институции предприемат действия по въпроса в срок от два месеца от получаването на искането от Комисията. В случай че в рамките на този срок не е направено възражение, Комисията взема окончателно решение по отношение на приемането на безвъзмездната сделка.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за приемането на безвъзмездни сделки в полза на Съюза.
Член 23
Правила относно приспаданията и корекциите на обменните курсове
1. Следните приспадания може да се направят от заявки за плащане, които впоследствие се предават за плащане на нетната сума:
а)
санкции, наложени върху страни по договори за възлагане на обществена поръчка или бенефициери;
б)
отбиви, възстановени суми и рабати по отделни фактури и отчети за разходи;
в)
лихви, генерирани от плащания по предварително финансиране;
г)
корекции за недължимо платени суми.
Корекциите, посочени в първа алинея, буква г), може да се извършват чрез пряко приспадане срещу ново междинно плащане или плащане на остатъка на същия получател по главата, статията и финансовата година, за които е извършено плащане, надвишаващо дължимото.
Счетоводните правила на Съюза се прилагат по отношение на приспаданията, посочени в първа алинея, букви в) и г).
2. Стойността на продуктите или услугите, доставени на Съюза, която включва данъци, подлежащи на възстановяване от държавите-членки по силата на Протокола за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, е за сметка на бюджета, след като от нея бъде приспаднат данъкът.
3. Стойността на продуктите или услугите, доставени на Съюза, която включва данъци, подлежащи на възстановяване от трети държави въз основа на съответните спогодби, може да бъде за сметка на бюджета:
а)
след като от нея бъде приспаднат данъкът, или;
б)
за стойността с включен данък. В този случай впоследствие възстановените данъци се третират като вътрешен целеви приход.
4. За курсови разлики, възникнали при изпълнение на бюджета, може да се внасят корекции. Окончателната печалба или загуба се включва в баланса за финансовата година.
5. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сметките за възстановими данъци.
ГЛАВА 6
Принцип на специфичност
Член 24
Общи разпоредби
Бюджетните кредити се заделят за конкретни цели по дялове и глави. Главите допълнително се подразделят на статии и позиции.
Член 25
Трансфери от институции, различни от Комисията
1. Всяка институция, различна от Комисията, може, в рамките на своя раздел от бюджета, да извършва трансфер на бюджетни кредити:
а)
от един дял в друг до не повече от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът;
б)
от една глава в друга и от една статия в друга - без ограничение.
2. Три седмици преди извършването на трансфер, посочен в параграф 1, институцията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изрази надлежно обосновани причини, се прилага процедурата, установена в член 27.
3. Всяка институция, различна от Комисията, може да предложи на Европейския парламент и на Съвета, в рамките на своя раздел от бюджета, трансфери от един дял в друг, надвишаващи максималния общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който трябва да се направи трансферът. За тези трансфери се прилага процедурата, установена в член 27.
4. Всяка институция, различна от Комисията, може, в рамките на своя раздел от бюджета, да извършва трансфери между статии, без да информира Европейския парламент и Съвета предварително.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за изчисляването на процента на трансферите от институции, различни от Комисията.
Член 26
Трансфери от Комисията
1. Комисията може, в рамките на своя раздел от бюджета, самостоятелно:
а)
да извършва трансфери на бюджетни кредити в рамките на всяка глава;
б)
по отношение на разходите за персонал и административните разходи, които са общи за няколко дяла, да извършва трансфер на бюджетни кредити от един дял в друг до максимален общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът, и до не повече от 30 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, към който се прави трансферът;
в)
по отношение на оперативните разходи, да извършва трансфер на бюджетни кредити между глави в рамките на един и същи дял, до максимален общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът.
Три седмици преди извършването на трансферите, посочени в първа алинея, буква б), Комисията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изложи надлежно обосновани причини, се прилага процедурата, установена в член 27.
По изключение от втора алинея, през последните два месеца от финансовата година Комисията може самостоятелно да извършва трансфери на бюджетни кредити във връзка с разходи за персонала, за външен персонал и други служители от един дял в друг, в рамките на общо ограничение от 5 % от бюджетните кредити за годината. Комисията информира Европейския парламент и Съвета за тези трансфери в срок от две седмици след решението си.
2. Комисията може, в рамките на своя раздел от бюджета, да взема решения за извършване на следните трансфери на бюджетни кредити от един дял в друг, при условие че информира незабавно Европейския парламент и Съвета за решението си:
а)
трансфери на бюджетни кредити от посочения в член 46 дял „провизии“, когато единственото условие за освобождаване на резерва е да се приеме основен акт съгласно член 294 от ДФЕС;
б)
в надлежно обосновани извънредни случаи като международни хуманитарни бедствия и кризи, настъпили след 1 декември на финансовата година, трансфери на неусвоени бюджетни кредити за същата финансова година, които все още са на разположение в дяловете на бюджета, попадащи във функция 4 на многогодишната финансова рамка, към дяловете на бюджета, отнасящи се до помощта за управление на кризи и операциите за хуманитарна помощ.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изчисляването на процента на вътрешните трансфери от Комисията и основанията за заявки за трансфери.
Член 27
Предложения за трансфери, представени пред Европейския парламент и Съвета от институции
1. Всяка институция представя предложенията си за трансфери едновременно пред Европейския парламент и пред Съвета.
2. Европейският парламент и Съветът вземат решения относно трансферите на бюджетни кредити, както е предвидено в параграфи 3-6 от настоящия член, освен ако е предвидено друго в дял I на втора част.
3. Освен при спешни случаи, Европейският парламент и Съветът, като действа с квалифицирано мнозинство, обсъждат всяко предложение за трансфер в срок от шест седмици от получаването му и от двете институции.
4. Предложението за трансфер се одобрява, ако в шестседмичния срок е налице някой от следните случаи:
а)
Европейският парламент и Съветът го одобрят;
б)
или Европейският парламент, или Съветът го одобри и другата институция се въздържи от действие;
в)
Европейският парламент и Съветът се въздържат от действие или не вземат решение за изменение или отказ на предложението за трансфер.
5. Освен ако Европейският парламент или Съветът поиска друго, шестседмичният срок по параграф 3 се намалява на три седмици в следните случаи:
а)
трансферът представлява по-малко от 10 % от бюджетните кредити по реда, от който се прави, и не надвишава 5 000 000 EUR;
б)
трансферът се отнася само до бюджетни кредити за плащания и общият му размер не надвишава 100 000 000 EUR.
6. Ако Европейският парламент или Съветът измени сумата по трансфера, а другата институция я одобри или се въздържи от действие, или ако и Европейският парламент, и Съветът изменят сумата по трансфера, за одобрена се счита по-малката от двете суми, освен ако съответната институция оттегли предложението си за трансфер.
Член 28
Специфични правила за трансферите
1. Трансфери на бюджетни кредити може да се извършват само към бюджетни редове, за които в бюджета са разрешени бюджетни кредити или има символично записване „pro memoria“.
2. Трансфери на бюджетни кредити, които съответстват на целеви приходи, може да се извършват само ако тези приходи се използват за целите, за които са предназначени.
Член 29
Трансфери, за които се прилагат специални разпоредби
1. Трансферите в рамките на бюджетните дялове, отнасящи се до Европейския фонд за гарантиране на земеделието, структурните фондове, Кохезионния фонд, Европейския фонд за рибарство, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и научни изследвания, са обект на специални разпоредби в дялове I, II и III на втора част.
2. Решенията за извършване на трансфери, с които се дава възможност за усвояване на резерва за спешна помощ, се вземат от Европейския парламент и Съвета по предложение на Комисията. За всяко спешно действие се внася отделно предложение.
За целите на настоящия параграф се прилага процедурата, предвидена в член 27, параграфи 3 и 4. В случай че Европейският парламент и Съветът не одобрят предложението на Комисията и не могат да постигнат обща позиция по усвояването на този резерв, те се въздържат от действия по предложението на Комисията за трансфер.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за заявките за трансфери от резерва за спешна помощ.
ГЛАВА 7
Принцип на добро финансово управление
Член 30
Принципи на икономичност, ефикасност и ефективност
1. Бюджетните кредити се използват в съответствие с принципа на добро финансово управление, и по-специално в съответствие с принципите на икономичност, ефикасност и ефективност.
2. Принципът на икономичност изисква ресурсите, използвани от институцията за осъществяване на нейните дейности, да се предоставят своевременно, в подходящо количество и качество и при най-добра цена.
Принципът на ефикасност се отнася до най-доброто съотношение между използваните ресурси и постигнатите резултати.
Принципът на ефективност се отнася до осъществяването на набелязаните конкретни цели и постигането на планираните резултати.
3. За всички сектори на дейност, обхванати от бюджета, се набелязват цели, които са конкретни, измерими, постижими, актуални и планирани със срокове. Осъществяването на тези цели се проследява чрез показатели за постигнатото по всяка от дейностите, като органите, които администрират разходите, предоставят информацията, посочена в член 38, параграф 3, буква д), на Европейския парламент и на Съвета. Тази информация се предоставя ежегодно и най-късно в документите, придружаващи проектобюджета.
4. С цел да се усъвършенства механизмът на вземане на решения, институциите провеждат както предварителни, така и последващи оценки съобразно насоките, предоставени от Комисията. Тези оценки се прилагат за всички програми и дейности, при които има значителни разходи, като резултатите от оценките се разпространяват до Европейския парламент, Съвета и административните органи, които извършват разходите.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителните, междинните и последващите оценки.
Член 31
Задължителна финансова обосновка
1. Всяко предложение или инициатива, внесени пред законодателния орган от Комисията, от върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („върховният представител“) или от държава-членка, които могат да имат отражение върху бюджета, включително промени в броя на длъжностите, се придружават от предварителна финансова обосновка и от оценка съобразно член 30, параграф 4.
Всички изменения на предложение или инициатива, внесени пред законодателния орган, които могат да имат значително отражение върху бюджета, включително промени в броя на длъжностите, се придружават от финансова обосновка, изготвена от институцията, предлагаща изменението.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изискванията за финансова обосновка.
2. По време на бюджетната процедура Комисията осигурява необходимата информация за сравняване на промените в изискваните бюджетни кредити и първоначалните прогнози, направени във финансовата обосновка, в контекста на напредъка при обсъждането на предложението или инициативата, внесени в законодателния орган.
3. С цел да се намали рискът от измама или нередност, финансовата обосновка, посочена в параграф 1, предоставя информация за изградената система за вътрешен контрол, прогноза за разходите и ползите от контрола, предвиден съгласно тази система, и оценка на очакваното ниво на риска от грешки, както и действащите или планираните мерки за предотвратяване и защита от измама.
Този анализ отчита вероятния мащаб и тип на грешките, както и специфичните условия в съответната област на политиката и приложимите към нея правила.
Член 32
Вътрешен контрол на изпълнението на бюджета
1. Бюджетът се изпълнява в съответствие с принципа на ефективен и ефикасен вътрешен контрол, подходящ за всеки отделен метод на изпълнение, и в съответствие с приложимите за съответния сектор правила.
2. За целите на изпълнението на бюджета вътрешният контрол се определя като процес, приложим на всички равнища на управлението и предназначен да осигури достатъчна увереност в постигането на следните цели:
а)
ефективност, ефикасност и икономичност на операциите;
б)
надеждност на отчетността;
в)
опазване на имуществото и информацията;
г)
предотвратяване, разкриване, коригиране и последващи действия във връзка с измами и нередности;
д)
подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания.
3. Ефективният вътрешен контрол се основава на най-добрите международни практики и включва по-специално следното:
а)
разделение на задачите;
б)
подходяща стратегия за контрол и управление на риска, включваща контрол на ниво получател;
в)
предотвратяване на конфликти на интереси;
г)
адекватни одитни следи и пълнота на данните в системите за данни;
д)
процедури за наблюдение на работата и проследяване на установените слабости и изключения във вътрешния контрол;
е)
периодична оценка на доброто функциониране на системата за вътрешен контрол.
4. Ефикасният вътрешен контрол се основава на следните елементи:
а)
прилагане на подходяща стратегия за контрол и управление на риска, съгласувана между съответните участници във веригата за контрол;
б)
достъпност на резултатите от извършения контрол за всички съответни участници във веригата за контрол;
в)
опиране, когато това е целесъобразно, на декларациите за управлението на партньорите по изпълнението и на независимите одиторски становища, при условие че качеството на свързаните дейности е съответстващо и приемливо и че те са извършени в съответствие с договорените стандарти;
г)
навременно прилагане на корективни мерки, включително, при необходимост, санкции с възпиращ ефект;
д)
ясно и недвусмислено законодателство, на което се основават политиките;
е)
елиминиране на многократния контрол;
ж)
подобряване на съотношението между разходите и ползите от контрола.
5. Ако при изпълнението нивото на грешките постоянно се запазва високо, Комисията открива слабостите в системите за контрол, анализира разходите и ползите от евентуални корективни мерки и предприема или предлага целесъобразни действия, като опростяване на приложимите разпоредби, подобряване на системите за контрол и повторно планиране на програмата или системите за постигане на резултати.
Член 33
Разходно-ефективни системи за контрол
При представянето на преразгледани или нови предложения за разходи Комисията оценява разходите и ползите от системите за контрол, както и нивото на риска от грешки, както е посочено в член 31, параграф 3.
ГЛАВА 8
Принцип на прозрачност
Член 34
Публикуване на отчетите, бюджетите и докладите
1. Бюджетът се съставя и изпълнява и отчетите се представят в съответствие с принципа на прозрачност.
2. Председателят на Европейския парламент предоставя бюджета и коригиращите бюджети във вида на окончателното им приемане за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз.
Публикуването на бюджетите се извършва в срок от три месеца от датата, на която са обявени за окончателно приети.
Консолидираните годишни отчети и докладът за бюджетното и финансовото управление, изготвен от всяка институция, се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за публикуването на бюджета преди окончателното му приемане.
Член 35
Публикуване на информация за получателите и на друга информация
1. В приложение към бюджета се дава информация за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза в полза на трети лица.
2. Комисията предоставя по подходящ начин и своевременно информацията, с която разполага относно получателите, както и относно естеството и целта на мерките, финансирани от бюджета, когато последният се изпълнява пряко в съответствие с член 58, параграф 1, буква а), и информацията относно получателите, предоставена от субектите, лицата или държавите-членки на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета при други методи на изпълнение.
Задължението, установено в първата алинея се прилага също и за другите институции по отношение на техните получатели.
3. Тази информация се предоставя при надлежно спазване на изискванията за поверителност и сигурност, и по-специално за защита на личните данни.
Когато става въпрос за физически лица, се публикуват единствено името и местоположението на получателя, отпуснатата сума и предназначението й. Оповестяването на тази информация се основава на подходящи критерии като периодичност на отпускането на сумата или типа или значението на отпуснатата сума. Критериите за оповестяване и степента на подробност на публикуваната информация са съобразени с характерните особености на сектора и на всеки метод на изпълнение.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно установяването на подробни правила за публикуването на информация за получателите. По целесъобразност, степента на подробност и критериите се определят в съответните специфични за отделните сектори правила.
ДЯЛ III
СЪСТАВЯНЕ И УСТРОЙСТВО НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Съставяне на бюджета
Член 36
Прогнози за приходите и разходите
1. Всяка институция освен Комисията изготвя прогноза за своите приходи и разходи, която изпраща на Комисията и едновременно с това, за сведение, на Европейския парламент и на Съвета, преди 1 юли всяка година.
2. Върховният представител провежда консултации с членовете на Комисията, отговарящи за политиката на развитие, политиката на съседство и международното сътрудничество, хуманитарната помощ и реакцията при кризи, във връзка със съответните им отговорности.
3. Комисията изготвя собствени прогнози, които също изпраща на Европейския парламент и на Съвета веднага след приемането им.
При изготвянето на своите прогнози Комисията използва информацията, посочена в член 37.
Член 37
Прогнозен бюджет на органите, посочени в член 208
Всяка година до 31 март всеки орган, посочен в член208, в съответствие с акта за неговото учредяване, изпраща на Комисията, Европейския парламент и на Съвета прогноза за своите приходи и разходи, включително своето щатно разписание, и своя проект на работна програма.
Член 38
Проектобюджет
1. Комисията внася предложение, съдържащо проектобюджета, в Европейския парламент и Съвета до 1 септември на годината, която предхожда годината на изпълнение на бюджета. Комисията изпраща предложението и на националните парламенти за сведение.
В проектобюджета се включва обобщен разчет за приходите и разходите на Съюза и се обединяват прогнозите, посочени в член 36. Той може също така да съдържа различни прогнози от тези, които са изготвени от институциите.
Проектобюджетът следва устройството и представянето, установени в членове 44-49.
Всеки раздел от проектобюджета се предшества от въведение, съставено от съответната институция.
Комисията съставя общото въведение в проектобюджета. Общото въведение включва финансови таблици с основните данни по дялове и обосновка на промените в бюджетните кредити от една финансова година до следващата по категории разходи от многогодишната финансова рамка.
2. За да осигури по-точни и надеждни прогнози за отражението на действащото законодателство върху бюджета и предстоящите законодателни предложения, Комисията прилага към проектобюджета финансово програмиране за следващите години.
Финансовото програмиране се актуализира след приемането на бюджета, за да се включат в него резултатите от бюджетната процедура и всички други приложими решения.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансовото програмиране.
3. Комисията прилага към проектобюджета:
а)
по целесъобразност, причините, поради които проектобюджетът съдържа различни прогнози от тези, които са изготвени от другите институции;
б)
всеки работен документ, който счита за полезен във връзка с щатното разписание на институциите и средствата, които Комисията отпуска на органите, посочени в член 208, и на европейските училища. Всеки работен документ, показващ последното одобрено щатно разписание, представя:
i)
всички служители на Съюза, включително неговите правно обособени субекти, представени отделно по вид на договора,
ii)
декларация за политиката относно щатните длъжности и външния персонал и относно съотношението между мъжете и жените,
iii)
броя на щатните длъжности, които са били действително заети в началото на годината, в рамките на която е представен проектобюджетът, като се посочва тяхното разпределение по степени и административни звена,
iv)
списък на щатните длъжности по области на политиката,
v)
за всяка категория външен персонал - първоначалните прогнози за броя на еквивалентите на пълно работно време въз основа на разрешените бюджетни кредити, както и броя на действително назначените лица в началото на годината, в рамките на която е представен проектобюджетът, като се посочва тяхното разпределение по функционални групи и, ако е приложимо, по степени.
в)
работен документ относно планираното изпълнение на бюджетните кредити за финансовата година и на неизпълнените поети задължения, относно органите, посочени в член 208, и Европейските училища, както и относно пилотните проекти и подготвителните действия;
г)
по отношение на финансирането на международни организации, работен документ, който съдържа:
i)
обобщение на всички вноски, с разбивка по програма или фонд на Съюза и по международни организации,
ii)
изложение на мотивите с обяснение защо е било по-ефикасно за Съюза да финансира тези международни организации, вместо да предприеме преки действия;
д)
справки за дейността или всякакви други приложими документи, които съдържат следното:
i)
информация за осъществяването на всички предварително набелязани конкретни, измерими, постижими, относими и срочни цели за различните дейности, както и нови цели, измервани чрез показатели,
ii)
пълна обосновка, включително анализ „разходи - ползи“ за предложените промени в нивото на бюджетните кредити,
iii)
ясна обосновка за интервенцията на равнището на Съюза в съответствие, наред с другото, с принципа на субсидиарност,
iv)
информация за степента на изпълнение на дейностите от предходната година и степента на изпълнение за текущата година,
v)
обобщение на резултатите от оценката, когато са от значение за промените в бюджета,
vi)
информация за наградите с единична стойност 1 000 000 EUR или повече;
е)
обобщен разчет за графика на плащанията, дължими през следващите финансови години за изпълнение на поети през предходни финансови години бюджетни задължения.
4. Когато Комисията възлага изпълнението на бюджета на публично-частни партньорства (ПЧП), тя прилага към проектобюджета работен документ, в който се представят:
а)
годишен доклад относно резултатите от дейността на съществуващите ПЧП за изпълнение на бюджета през предходната финансова година, включително информация относно правната форма и акционерите на субектите, на които е възложено изпълнението, съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка vii);
б)
целите, поставени за финансовата година, с която е свързан проектобюджетът, като се посочват всички специфични бюджетни потребности във връзка с постигането на тази цел;
в)
административните разходи и изпълнения бюджет като цяло и по орган, както е посочено в член 209, и по ПЧП през предходната финансова година;
г)
размерът на финансовите вноски от бюджета, стойността на финансовите вноски и стойността на вноските в натура, направени от други партньори, за всяко ПЧП;
При все това когато ПЧП използват финансови инструменти, информацията, отнасяща се до тези инструменти се включва в работния документ, посочен в параграф 5.
5. Когато Комисията използва финансови инструменти, тя прилага към проектобюджета работен документ, в който се представя следното:
а)
общият размер на бюджетните задължения и плащания от бюджета за всеки финансов инструмент;
б)
приходите и възстановяванията на средства съгласно член 140, параграф6, и начисляването на допълнителни ресурси за финансовата година;
в)
общият размер на провизиите за рискове и задължения, както и всяка информация относно експозицията на финансов риск на Съюза;
г)
обезценката на активите на инструменти за дялово участие или за поделяне на риска и на гаранциите, по които са подадени искания за плащане по линия на инструментите с гаранция, както за предходната година, така и по отношение на съответните общи цифри;
д)
средната продължителност на периода между поемането на бюджетно задължение по финансовите инструменти и поемането на правните задължения за индивидуални проекти под формата на капитал или дълг, когато тяхната продължителност надвишава три години. В отчета по член 140, параграф 8 Комисията обяснява причините и по целесъобразност предоставя план за действие за намаляването на периода в рамките на годишната процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета;
е)
административните разходи, произтичащи от такси за управление и други финансови и оперативни разходи, платени за управлението на финансови инструменти, когато това управление е било възложено на трети лица, общо и разбити по управляващи лица и управлявани финансови инструменти.
6. Към проектобюджета Комисията прилага също всеки друг работен документ, който счита за полезен, за да подкрепи бюджетните си искания.
7. В съответствие с член 8, параграф 5 от Решение 2010/427/ЕС на Съвета от 26 юли 2010 г. за определяне на организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност (14) и с цел да се гарантира бюджетната прозрачност в областта на външната дейност на Съюза, заедно с проектобюджета Комисията предава на Европейския парламент и на Съвета работен документ, в който са представени изчерпателно:
а)
всички административни и оперативни разходи, свързани с външната дейност на Съюза, включително задачите по общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС) и общата политика за сигурност и отбрана, и финансирани от бюджета;
б)
общите административни разходи на ЕСВД за предходната година с разбивка по разходи за отделните делегации на Съюза и разходи за централната администрация на ЕСВД; заедно с оперативните разходи, с разбивка по географски области (региони, държави), тематични области, делегации на Съюза и мисии.
8. В работния документ, посочен в параграф 7, се посочват също:
а)
броят на длъжностите за всяка степен във всяка категория, както и броят на постоянните и временните длъжности, включително договорно наетия и местния персонал, разрешени в рамките на бюджетните кредити във всяка делегация на Съюза, както и в централната администрация на ЕСВД;
б)
всяко увеличаване или намаляване на броя на длъжностите по степени и категории в централната администрация на ЕСВД и във всички делегации на Съюза в сравнение с предходната финансова година;
в)
броят на разрешените за финансовата година длъжности, броят на разрешените за предходната година длъжности, както и броят на длъжностите, заемани от командировани дипломати от държавите-членки и от служители на Съвета и Комисията;
г)
подробни данни за всички заети служители в делегациите на Съюза към момента на представяне на проектобюджета, включително разбивка по географски области, пол, отделни държави и мисии, като се посочват поотделно длъжностите в щатното разписание, договорно наетите лица, местните служители и командированите национални експерти, както и бюджетните кредити, поискани в проектобюджета за тези други видове персонал, със съответните прогнози по отношение на еквивалентите на пълно работно време, които могат да бъдат наети в рамките на поисканите бюджетни кредити.
Член 39
Писмо за внасяне на корекции в проектобюджета
Въз основа на нова информация, която не е била известна към момента на съставяне на проектобюджета, Комисията може по собствена инициатива или по искане на една от другите институции, относно нейния съответен раздел, да представя едновременно на Европейския парламент и на Съвета писма за внасяне на корекции в проектобюджета преди свикването на помирителния комитет, посочен в член 314 от ДФЕС. Писмата може да включват писмо за внасяне на корекции, с което се актуализират, по-специално, прогнозните разходи за селско стопанство.
Член 40
Задължения на държавите-членки, произтичащи от приемането на бюджета
1. Председателят на Европейския парламент обявява бюджета за окончателно приет в съответствие с процедурата по член 314, параграф 9 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
2. След като бюджетът бъде обявен за окончателно приет, всяка държава-членка, от 1 януари на следващата финансова година или от датата на обявяване на окончателното приемане на бюджета, ако това настъпи след 1 януари, е длъжна да извърши дължимите на Съюза плащания, както е установено в Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
Член 41
Проекти на коригиращи бюджети
1. Комисията може да представи проекти на коригиращи бюджети, които са главно ориентирани към приходите, при следните обстоятелства:
-
да запише салдото от предходната финансова година в бюджета, в съответствие с процедурата, установена в член 18,
-
да преразгледа прогнозата за собствените ресурси въз основа на актуализираните икономически прогнози, и
-
да актуализира преразгледаната прогноза за собствените ресурси и други приходи, както и да направи преглед на наличността на и на нуждите от бюджетни кредити за плащания.
В случай че са налице неизбежни, извънредни и непредвидени обстоятелства и по-конкретно с оглед на мобилизирането на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, Комисията може да представи проекти на коригиращи бюджети, които са главно ориентирани към разходите.
2. Исканията за коригиращи бюджети при същите обстоятелства, както са посочени в параграф 1, от институции, различни от Комисията, се изпращат на Комисията.
Преди да представят проект на коригиращ бюджет, Комисията и другите институции проучват възможностите за преразпределение на съответните бюджетни кредити, по-специално във връзка с всяко очаквано непълно изпълнение на бюджетните кредити.
Член 40 се прилага за коригиращите бюджети. Основанията за коригиращите бюджети се излагат чрез позоваване на бюджета, чиито прогнозни параметри те изменят.
3. Освен ако са налице надлежно обосновани извънредни обстоятелства или в случай на мобилизиране на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, за който може да бъде представен проект на коригиращ бюджет по всяко време на годината, Комисията представя едновременно на Европейския парламент и на Съвета своите проекти на коригиращи бюджети до 1 септември на всяка финансова година. Комисията може да прилага становище към исканията на останалите институции за коригиращи бюджети.
4. Европейският парламент и Съветът обсъждат проектите на коригиращи бюджети, като вземат надлежно предвид тяхната неотложност.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за проектите на коригиращи бюджети.
Член 42
Ранно предаване на прогнозите и на проектобюджетите
Комисията, Европейският парламент и Съветът може да се договорят да посочат по-ранни дати за предаването на прогнозите и за приемането и предаването на проектобюджета. Тази договореност обаче не може да води до съкращаване или удължаване на сроковете, които са предвидени за разглеждане на тези текстове съгласно член 314 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
ГЛАВА 2
Устройство и представяне на бюджета
Член 43
Устройство на бюджета
Бюджетът се състои от:
а)
общ разчет за приходната и разходната част на бюджета;
б)
отделни раздели за всяка институция, с изключение на Европейския съвет и Съвета, които споделят един и същи раздел от бюджета, в които са групирани приходната и разходната част на бюджета за всяка институция.
Член 44
Бюджетна номенклатура
1. Приходите на Комисията и приходите и разходите на останалите институции се класифицират от Европейския парламент и Съвета според техния вид или предназначение по дялове, глави, статии и позиции.
2. Разходната част на бюджетния раздел за Комисията се съставя въз основа на номенклатура, приета от Европейския парламент и Съвета и класифицирана според предназначението.
Всеки дял съответства на област на политиката, а всяка глава, по правило, съответства на определена дейност.
Всеки дял може да включва бюджетни кредити за оперативни разходи и бюджетни кредити за административни разходи.
Бюджетните кредити за административни разходи за даден дял се групират в една единствена глава.
3. Когато са представени според предназначението, бюджетните кредити за административни разходи за отделните дялове се класифицират, както следва:
а)
разходи за персонал според утвърденото щатно разписание: включват се размерът на кредитите и броят на длъжностите според щатното разписание, които съответстват на тези разходи;
б)
разходи за външен персонал и други разходи, посочени в член 26, параграф 1, първа алинея, буква б), финансирани по функция „Администрация“ на многогодишната финансова рамка;
в)
разходи за недвижими имоти и други свързани с тях разходи, включително за почистване и поддържане, отдаване и вземане под наем, далекосъобщения, вода, газ и електроенергия;
г)
външен персонал и техническа помощ, пряко свързани с изпълнението на програмите.
Всеки административен разход на Комисията от тип, който е общ за няколко дяла, се представя в отделен обобщен разчет с класификация по тип.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за класификацията на бюджета.
Член 45
Забрана за отрицателни приходи
1. Бюджетът не съдържа отрицателни приходи.
2. Собствените ресурси, внесени по силата на Решение 2007/436/ЕО, Евратом на Съвета от 7 юни 2007 г. относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (15), представляват нетни суми и се посочват като такива в обобщения разчет на приходната част на бюджета.
Член 46
Провизии
1. Всеки раздел от бюджета може да съдържа дял „провизии“. Бюджетни кредити се записват в този дял, когато:
а)
към момента на съставяне на бюджета няма основен акт за съответното действие; или
б)
има сериозни основания за поставяне под съмнение на достатъчността на бюджетните кредити или на възможността за изпълнение, в съответствие с принципа на доброто финансово управление, на бюджетните кредити, записани в съответните редове.
Бюджетните кредити в този дял може да се използват единствено след трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в член 26, параграф 1, първа алинея, буква в) от настоящия регламент, когато основният акт се приема съгласно процедурата, установена в член 294 от ДФЕС, и в съответствие с процедурата, установена в член 27 от настоящия регламент, във всички останали случаи.
2. В случай на сериозни затруднения при изпълнението, Комисията може да предложи, в хода на финансовата година, трансфери на бюджетни кредити в дял „провизии“. Европейският парламент и Съветът вземат решение за тези трансфери съгласно предвиденото в член 27.
Член 47
Отрицателен резерв
Бюджетният раздел за Комисията може да включва „отрицателен резерв“, ограничен до максимален размер от 200 000 000 EUR. Този резерв, който се записва в отделен дял, включва единствено бюджетни кредити за плащания.
Отрицателният резерв се усвоява преди края на финансовата година посредством трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в членове 26 и 27.
Член 48
Резерв за спешна помощ
1. Бюджетният раздел за Комисията включва резерв за спешна помощ за трети държави.
2. Резервът, посочен в параграф 1, се усвоява преди края на финансовата година посредством трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в членове 27 и 29.
Член 49
Представяне на бюджета
1. В бюджета се посочват:
а)
в общия разчет за приходната и разходната част на бюджета:
i)
прогнозните приходи на Съюза за съответната финансова година "година n";
ii)
прогнозните приходи за предходната финансова година и приходите за година n - 2;
iii)
бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания за годината n;
iv)
бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания за предходната финансова година;
v)
поетите задължения за разходи и платените разходи през година n - 2, като последните се изразяват и като процент от бюджета за годината n;
vi)
подходящи забележки за всяка подгрупа, посочена в член 44, параграф 1;
б)
във всеки раздел, приходите и разходите със същата структура като тази по буква а);
в)
по отношение на персонала:
i)
за всеки раздел, щатно разписание, с което се определя броят на длъжностите за всяка степен във всяка категория и за всяка служба, както и броят на постоянните и временните длъжности, разрешени в рамките на бюджетните кредити;
ii)
щатно разписание относно персонала, получаващ възнаграждение от бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие за осъществяване на преки дейности, и щатно разписание относно персонала, получаващ възнаграждение от същите бюджетни кредити за непреки дейности; щатните разписания се групират по категории и степени и в тях се прави разграничение между постоянни и временни длъжности, разрешени в рамките на бюджетните кредити;
iii)
по отношение на научния и техническия персонал подреждането може да се основава на групиране по степени в съответствие с условията, залегнали във всеки бюджет; в щатното разписание се посочва броят на висококвалифицираните научни или технически служители, на които са предоставени специални предимства съгласно специалните разпоредби на Правилника за длъжностните лица;
iv)
щатно разписание, с което се определя броят на длъжностите по степени и категории за всеки орган, посочен в член 208, който получава вноска за сметка на бюджета. В щатните разписания, до броя на длъжностите, разрешени за финансовата година, се посочва и броят, разрешен за предходната година;
г)
по отношение на операциите по получаване и отпускане на заеми:
i)
в общия разчет за приходната част на бюджета бюджетните редове, отговарящи на съответните операции и предназначени да отразяват всички възстановени суми, постъпили от получатели, които първоначално са допуснали просрочване, довело от своя страна до усвояване на гаранциите за изпълнение. Тези редове съдържат символичен запис „pro memoria“ и се придружават от необходимите забележки;
ii)
в раздела за Комисията:
-
бюджетните редове, които съдържат гаранции от Съюза за изпълнение във връзка със съответните операции. В тези редове се съдържа символичен запис „pro memoria“, при условие че не възникне действителен разход, който трябва да се покрие от окончателни ресурси,
-
забележки с посочване на основния акт и обема на предвидените операции, времетраенето и финансовите гаранции, предоставени от Съюза по тези операции,
iii)
в документ, приложен към раздела за Комисията, с указателен характер:
-
текущите капиталови операции и управление на дълга,
-
капиталовите операции и управлението на дълга за годината n;
д)
по отношение на финансовите инструменти съгласно дял VIII на първа част:
i)
посочване на основния акт;
ii)
бюджетните редове, отговарящи на съответните операции;
iii)
общо описание на финансовите инструменти, включително срока и отражението им върху бюджета;
iv)
предвидените операции, включително целевите обеми въз основа на ефекта на лоста, произтичащ от съществуващите финансови инструменти;
е)
по отношение на финансирането на субекти, на които е възложено изпълнението, съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка vii):
i)
посочване на основния акт на съответната програма;
ii)
съответните бюджетни редове;
iii)
общо описание на възложените задачи, включително срока и отражението им върху бюджета;
ж)
общият размер на разходите за ОВППС записан в глава, озаглавена „ОВППС“ и включваща специфични статии. Тези статии покриват разходите за ОВППС и съдържат специфични редове, посочващи най-малко отделните основни мисии.
2. Освен документите, посочени в параграф 1, Европейският парламент и Съветът може да приложат към бюджета всякакви други свързани с него документи.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно представянето на бюджета, включително определяне на фактическите разходи през последната приключена финансова година, забележките към бюджета и щатните разписания.
Член 50
Правила за щатното разписание на персонала
1. Щатното разписание, описано в член 49, параграф 1, буква в), представлява задължително ограничение за всяка институция или орган; не може да се извършват назначения, с които се надхвърля установеното ограничение.
Въпреки това, с изключение на степени AD 16, AD 15 и AD 14, всяка институция или орган може да изменя своето щатно разписание в рамките до 10 % от разрешените длъжности при следните условия:
а)
да не се отразява на размера на бюджетните кредити за персонала, които съответстват на пълната финансова година;
б)
да не се надхвърля ограничението за общия брой на длъжностите, разрешени с всяко щатно разписание; и
в)
институцията или органът да са участвали в съпоставителна оценка с други институции и органи на Съюза, инициирана в рамките на процедурата по аналитичен преглед на персонала на Комисията.
Три седмици преди внасяне на промените, посочени във втора алинея, институцията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изложи надлежно обосновани причини, институцията се въздържа от извършване на промените и се прилага процедурата, посочена в член 41.
2. Чрез дерогация от параграф 1, първа алинея работата на непълно работно време, разрешена от органа по назначаването в съответствие с Правилника за длъжностните лица, може да се компенсира с други назначения.
ГЛАВА 3
Бюджетна дисциплина
Член 51
Съответствие с многогодишната финансова рамка
Бюджетът е в съответствие с многогодишната финансова рамка.
Член 52
Съответствие на актовете на Съюза с бюджета
Когато изпълнението на акт на Съюза води до надвишаване на бюджетните кредити, налични в бюджета, този акт може да бъде изпълнен финансово само след като бюджетът бъде коригиран по съответен начин.
ДЯЛ IV
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 53
Изпълнение на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление
1. Комисията изпълнява приходите и разходите на бюджета в съответствие с настоящия регламент на собствена отговорност и в рамките на разрешените бюджетни кредити.
2. Държавите-членки сътрудничат на Комисията за усвояване на бюджетните кредити в съответствие с принципа на доброто финансово управление.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изпълнението на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление и за информацията във връзка с предаването на лични данни за одитни цели.
Член 54
Основен акт и изключения
1. За да могат да се използват бюджетните кредити, записани в бюджета за която и да е дейност на Съюза, първо трябва да се приеме основен акт.
2. Чрез дерогация от параграф 1 може да бъдат изпълнявани без основен акт, при условие че дейностите, за чието финансиране са предназначени, са от компетентността на Съюза:
а)
бюджетни кредити за пилотни проекти с експериментален характер, предназначени за изпитване на възможността за осъществяване на определена дейност и нейната целесъобразност. Съответните бюджетни кредити за поети задължения може да се запишат в бюджета за не повече от две поредни финансови години.
Общият размер на бюджетните кредити за пилотни проекти не може да надхвърля 40 000 000 EUR за всяка финансова година.
б)
бюджетни кредити за подготвителни действия в областта на прилагането на ДФЕС и Договора за Евратом, предназначени за подготовка на предложения с оглед на приемането на бъдещи действия. При подготвителните действия се съблюдава последователен подход, като те може да бъдат под различна форма. Съответните бюджетни кредити за поети задължения може да бъдат записани в бюджета за не повече от три поредни финансови години. Процедурата за приемането на съответния основен акт трябва да бъде приключена преди края на третата финансова година. В хода на тази процедура, поетите задължения съответстват на конкретните характеристики на подготвителните действия във връзка с предвидените дейности, преследваните цели и получателите. Следователно използваните средства не съответстват по обем на средствата, предвидени за финансиране на крайната дейност.
Общият размер на бюджетните кредити за нови подготвителни действия по тази точка не може да надхвърля 50 000 000 EUR за всяка финансова година, а бюджетните кредити за подготвителни действия, за които действително е поето задължение, не може да надхвърлят 100 000 000 EUR;
в)
бюджетни кредити за подготвителни мерки в областта на дял V на ДЕС. Тези мерки се ограничават до един кратък период и са предназначени да създадат условия за дейности на Съюза в изпълнение на целите на ОВППС и за приемането на необходимите правни инструменти.
За целите на операциите на Съюза за управление на кризи подготвителните мерки са предназначени, наред с другото, за изготвяне на оценка на оперативните нужди, за осигуряване на бързо първоначално разгръщане на ресурсите или за създаване на място на условия за започване на операцията.
Подготвителните мерки се одобряват от Съвета по предложение на върховния представител.
С цел да се осигури бързо изпълнение на подготвителните мерки, върховният представител информира Европейския парламент и Комисията, колкото е възможно по-рано, за намерението на Съвета да предприеме подготвителна мярка, и по-специално за предварителната оценка на ресурсите, необходими за тази цел. Комисията взема всички необходими мерки за осигуряване на бързото изплащане на средствата.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансирането на подготвителните мерки в областта на ОВППС;
г)
бюджетни кредити за еднократни дейности или дори за дейности за неопределен срок, провеждани от Комисията като задачи, произтичащи от нейните правомощия на институционално равнище съгласно ДФЕС и Договора за Евратом, различни от правото й на законодателна инициатива, посочено в буква б), и по силата на конкретни правомощия, предоставени й пряко от тези Договори, чийто списък трябва да бъде включен в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент;
д)
бюджетни кредити за работата на всяка институция в рамките на нейната административна автономия.
С представянето на проектобюджета Комисията внася доклад в Европейския парламент и Съвета за дейностите, посочени в първа алинея, букви а) и б), който съдържа също оценка на резултатите и планираните по-нататъшни стъпки.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за основния акт и изключенията, изброени в параграф 5 от настоящия член.
Член 55
Изпълнение на бюджета от институции, различни от Комисията
Комисията предоставя на останалите институции необходимите правомощия за изпълнение на разделите от бюджета, които се отнасят до тях.
Между ЕСВД и Комисията може да се приемат подробни договорености с цел да се улесни изпълнението на бюджетните кредити за административни разходи на делегациите на Съюза. Тези договорености не включват каквито и да са дерогации от настоящия регламент или делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Член 56
Делегиране на правомощия по изпълнението на бюджета
1. Комисията и всяка от останалите институции може, в рамките на своите служби, да делегират правомощията си по изпълнението на бюджета в съответствие с условията, предвидени в настоящия регламент и в собствените им вътрешни правилници, както и при ограниченията, определени от тях в акта за делегиране. Така оправомощените лица действат в границите на изрично предоставените им правомощия.
2. Въпреки това Комисията може да делегира на ръководителите на делегациите на Съюза правомощията си по изпълнението на бюджета по отношение на бюджетните кредити за оперативни разходи в нейния раздел. Едновременно с това Комисията информира върховния представител за делегирането. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на Комисията, те прилагат правилата на Комисията за изпълнението на бюджета и подлежат на същите отговорности, задължения и отчетност като всички други вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на Комисията.
Комисията може да оттегля делегирането в съответствие със своите собствени правила.
За целите на първа алинея върховният представител взема необходимите мерки за улесняване на сътрудничеството между делегациите на Съюза и отделите на Комисията.
Член 57
Конфликт на интереси
1. Финансовите участници и другите лица, участващи в изпълнението и управлението на бюджета, включително в подготвителни действия за това, в одита или контрола, не предприемат каквито и да са дейности, които може да поставят собствените им интереси в конфликт с тези на Съюза.
При наличие на такъв риск въпросното лице се въздържа от такива дейности и отнася въпроса до оправомощения разпоредител с бюджетни кредити, който потвърждава в писмен вид дали съществува конфликт на интереси. Въпросното лице информира също така своя пряк ръководител. Ако бъде установен конфликт на интереси, въпросното лице спира всички свои дейности по случая. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити лично предприема по-нататъшни подходящи действия.
2. За целите на параграф 1 конфликт на интереси съществува, когато безпристрастното и обективно упражняване на функциите на финансов участник или друго лице, посочено в параграф 1, е опорочено по причини, свързани със семейството, емоционалния живот, политическата или националната принадлежност, икономически интерес или всякакъв друг интерес, който е общ с този на получателя.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210, с които се определя какво представлява конфликт на интереси, заедно с процедурата, която трябва да се следва в тези случаи.
ГЛАВА 2
Методи на изпълнение
Член 58
Методи на изпълнение на бюджета
1. Комисията изпълнява бюджета по следните начини:
а)
пряко („пряко управление“), чрез службите си, включително персонала си в делегациите на Съюза под контрола на съответния ръководител на делегация, в съответствие с член 56, параграф 2 или чрез изпълнителните агенции, посочени в член 62;
б)
чрез споделено управление с държавите-членки („споделено управление“); или
в)
непряко („непряко управление“), когато това е предвидено в основния акт или в случаите, посочени в член 54, параграф 2, първа алинея, букви а)-г), като възлага задачи по изпълнението на бюджета на:
i)
трети държави или определените от тях органи;
ii)
международни организации и агенциите им;
iii)
ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд;
iv)
органи, посочени в членове 208 и 209;
v)
публичноправни органи;
vi)
частноправни органи със задължение за обществена услуга, доколкото тези органи предоставят подходящи финансови гаранции;
vii)
органи, уредени в частното право на държава-членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство и които предоставят подходящи финансови гаранции;
viii)
лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС съгласно дял V на ДЕС и които са посочени в съответния основен акт.
2 Комисията остава отговорна за изпълнението на бюджета в съответствие с член 317 от ДФЕС и информира Европейския парламент и Съвета за операциите, извършени от субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в) от настоящия член. Когато субектът или лицето, на които е възложено изпълнението, е посочено в основен акт, във финансовата обосновка, предвидена в член 31, се включва пълна обосновка за избора на този конкретен субект или лице.
3. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението в съответствие с параграф 1, буква в) от настоящия член, изцяло сътрудничат при защитата на финансовите интереси на Съюза. Споразуменията за възлагане, сключени с такива субекти, предвиждат правото на Сметната палата и Европейската служба за борба с измамите (OLAF) на цялостно упражняване на техните компетенции съгласно ДФЕС при одита на средствата.
Комисията възлага задачи по изпълнението на бюджета на субектите и лицата по параграф 1, буква в) от настоящия член при наличието на прозрачни, недискриминационни, ефикасни и ефективни процедури за преглед във връзка с действителното изпълнение на тези задачи.
4. Всички споразумения за възлагане се предоставят на Европейския парламент и на Съвета при поискване.
5. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в) от настоящия член, осигуряват в съответствие с член 35, параграф 2 подходящо годишно последващо публикуване на информация относно получателите. Комисията се уведомява за предприетите мерки в това отношение.
6. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в), нямат статут на оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
7. Комисията не може да възлага на трети лица изпълнителни правомощия,, когато тези правомощия включват висока степен на преценка, предполагаща политически избор.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за методите на изпълнение на бюджета, включително прякото управление, упражняването на правомощията, делегирани на изпълнителните агенции, и специфичните разпоредби за непряко управление с международни организации, с органи, посочени в членове 208 и 209, с публичноправни органи или частноправни органи със задължение за обществена услуга, с органи, уредени от частното право на държава-членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство, и с лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС.
Член 59
Споделено управление с държавите-членки
1. Когато Комисията изпълнява бюджета в режим на споделено управление, задачите по изпълнението се делегират на държавите-членки. Комисията и държавите-членки спазват принципите на добро финансово управление, прозрачност и недопускане на дискриминация и осигуряват публичността на дейността на Съюза, когато управляват средствата на Съюза. За тази цел Комисията и държавите-членки изпълняват своите съответни задължения за контрол и одит и поемат произтичащите от тях отговорности, посочени в настоящия регламент. В специфичните за отделните сектори правила се установяват допълнителни разпоредби.
2. При извършването на задачи по изпълнението на бюджета държавите-членки вземат всички необходими мерки, в това число законодателни, регулаторни и административни мерки, за да защитят финансовите интереси на Съюза, и по-специално:
а)
гарантират, че финансираните от бюджета дейности са правилно и действително осъществени и в съответствие с приложимите специфични за отделните сектори правила и за тази цел определят в съответствие с параграф 3 органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, и осъществяват надзор върху тяхната дейност;
б)
предотвратяват, откриват и коригират нередностите и измамите.
С цел защита на финансовите интереси на Съюза държавите-членки извършват, при спазване на принципа на пропорционалност и в съответствие с настоящия член, както и в съответствие със съответните специфични за отделните сектори правила, предварителен и последващ контрол, включително, когато е целесъобразно, проверки на място на представителни и/или основани на оценка на риска извадки от операции. Наред с това те събират недължимо платените средства и образуват съдебни производства, ако е необходимо.
Държавите-членки налагат на получателите ефективни, възпиращи и пропорционални санкции съгласно предвиденото в специфичните за отделните сектори правила и в конкретни разпоредби на националното законодателство.
Като част от оценката на риска, която извършва, и в съответствие със специфичните за отделните сектори правила Комисията наблюдава системите за управление и контрол, създадени в държавите-членки. В своята одитна дейност Комисията спазва принципа на пропорционалност и взема предвид нивото на оценения риск в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
3. В съответствие с критериите и процедурите, установени в специфичните за отделните сектори правила, държавите-членки на подходящо равнище определят органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза. Тези органи може също така да изпълняват задачи, които не са свързани с управлението на средства на Съюза и може да възлагат някои от задачите си на други органи.
Когато вземат решение относно определянето на органи, държавите-членки може да основат своето решение на това дали системите за управление и контрол са по същество същите като тези от предходния период и дали те са функционирали ефективно.
Ако резултатите от одити и контрол показват, че определените органи са престанали да отговарят на критериите, съдържащи се в специфичните за отделните сектори правила, държавите-членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че слабостите при изпълнението на задачите на тези органи са отстранени, включително чрез прекратяване на определянето в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
Специфичните за отделните сектори правила определят ролята на Комисията в процеса, посочен в настоящия параграф.
4. Определените съгласно параграф 3 органи:
а)
създават ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол и осигуряват функционирането й;
б)
използват счетоводна система, която предоставя своевременно точна, пълна и надеждна информация;
в)
предоставят информацията, изисквана съгласно параграф 5;
г)
осигуряват последващо публикуване в съответствие с член 35, параграф 2. Всяко обработване на лични данни е съобразено с националните разпоредби за прилагане на Директива 95/46/ЕО.
5. Определените съгласно параграф 3 органи предоставят на Комисията до 15 февруари на следващата финансова година:
а)
своите отчети за разходите, които са направени през съответния референтен период, както е посочено в специфичните за отделните сектори правила, при изпълнение на техните задачи и които са представени за възстановяване на Комисията. Тези отчети включват предварителното финансиране, както и суми, за които са в ход или са приключили процедури по възстановяването им. Те се придружават от декларация за управлението, чрез която се удостоверява, че според отговарящите за управлението на средствата:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна,
ii)
разходите са били усвоени за планираната цел, определена в специфичните за сектора правила,
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции;
б)
годишно обобщение на окончателните одитни доклади и на осъществения контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани.
Отчетите, посочени в първа алинея, буква а), и обобщението, посочено в първа алинея, буква б), се придружават от становище на независим одитен орган, изготвено в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти. Това становище определя дали отчетите дават вярна и точна представа, дали разходите, за които е изискано възстановяване от Комисията, са законосъобразни и редовни и дали въведените системи за контрол функционират правилно. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението, посочена в първа алинея, буква а).
По искане от съответната държава-членка Комисията може по изключение да удължи крайния срок 15 февруари до 1 март.
Държавите-членки може да публикуват на подходящо равнище информацията, посочена в настоящия параграф.
Освен това държавите-членки може да предоставят декларации, подписани на подходящото равнище и основани на информацията, посочена в настоящия параграф.
6. За да се гарантира, че средствата на Съюза са усвоени в съответствие с приложимите правила, Комисията:
а)
прилага процедури за проверка и приемане на отчетите на определените органи, които процедури гарантират, че отчетите са изчерпателни, точни и достоверни;
б)
изключва от финансиране от Съюза разходите, за които са правени плащания в нарушение на приложимото право;
в)
прекъсва крайните срокове за плащане или временно преустановява плащанията, когато това е предвидено в специфичните за отделните сектори правила.
Комисията прекратява изцяло или частично прекъсването на течението на крайните срокове за плащане или спирането на плащанията, след като съответната държава-членка е представила своите забележки и когато е предприела всички необходими мерки. Годишния отчет за дейността, посочен в член 66, параграф 9 обхваща всички задължения по настоящата алинея.
7. В специфичните за отделните сектори правила се вземат предвид нуждите, свързани с програмите за европейско териториално сътрудничество, по-специално по отношение на съдържанието на декларацията за управлението, процеса, посочен в параграф 3 и одитната функция.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за споделеното управление с държавите-членки, включително съставянето на регистър на органите, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, и мерките за насърчаване на най-добрите практики.
Член 60
Непряко управление
1. Когато управляват средствата на Съюза, субектите и лицата, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета съгласно член 58, параграф 1, буква в), спазват принципите на добро финансово управление, прозрачност и недопускане на дискриминация и осигуряват публичността на дейността на Съюза. Те гарантират ниво на защита на финансовите интереси на Съюза, равностойно на това, което се изисква съгласно настоящия регламент, когато управляват средствата на Съюза, и вземат надлежно предвид:
а)
естеството на възложените им задачи и съответните суми;
б)
съответните финансови рискове;
в)
степента на увереност, произтичаща от техните системи, правила и процедури, както и от взетите от Комисията мерки за надзор и подпомагане на изпълнението на възложените им задачи.
2. С цел защита на финансовите интереси на Съюза субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), като спазват принципа на пропорционалност:
а)
създават ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол и осигуряват функционирането й;
б)
използват счетоводна система, предоставяща своевременно точна, пълна и надеждна информация;
в)
подлежат на независим външен одит, извършван в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти от одиторска организация, която е функционално независима от съответния субект или лице;
г)
прилагат подходящи правила и процедури за предоставяне на финансиране от средствата на Съюза посредством безвъзмездни средства, възлагане на обществени поръчки и финансови инструменти;
д)
осигуряват в съответствие с член 35, параграф 2 последващо публикуване на информация относно получателите;
е)
осигуряват разумна степен на защита на личните данни, както е установено в Директива 95/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 45/2001.
Лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка viii), приемат своите финансови правила, след като получат предварително съгласието на Комисията. Те изпълняват изискванията, установени в букви а) - д) от настоящия параграф, не по-късно от шест месеца след началото на мандата им. Когато в края на този период те са изпълнили само частично тези изисквания, Комисията предприема подходящи коригиращи мерки за надзор и подпомагане на изпълнението на възложените им задачи.
3. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), предотвратяват, откриват и коригират нередностите и измамите при извършването на задачи по изпълнението на бюджета. За тази цел те извършват, в съответствие с принципа на пропорционалност, предварителен и последващ контрол, включително, когато е целесъобразно, проверки на място на представителни и/или основани на оценка на риска извадки от сделки, с цел да се гарантира, че финансираните от бюджета дейности са действително и правилно осъществени. Наред с това те събират недължимо платените средства и образуват съдебни производства, ако е необходимо.
4. Комисията може да преустановява временно плащанията за субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), по-специално в случаите, когато са открити системни грешки, поставящи под съмнение надеждността на системите за вътрешен контрол на съответния субект или лице или законосъобразността и редовността на операциите.
Независимо от член 92 отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да прекъсва напълно или частично плащанията за тези субекти или лица с цел извършване на допълнителни проверки, ако:
i)
му стане известна информация, която сочи съществена слабост във функционирането на системата за вътрешен контрол или че заверените от съответния субект или лице разходи са свързани със сериозна нередност и не са били коригирани;
ii)
това прекъсване е необходимо, за да се предотврати значително увреждане на финансовите интереси на Съюза.
5. Без да се засяга параграф 7, субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), предоставят на Комисията:
а)
доклад за изпълнението на възложените им задачи;
б)
своите отчети за разходите, направени при изпълнението на възложените им задачи. Тези отчети се придружават от декларация за управлението, в която се потвърждава, че според отговарящите за управлението на средствата:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна,
ii)
разходите са били усвоени за планираната цел, определена в споразуменията за делегиране, или, по целесъобразност, в специфичните за сектора правила,
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции;
в)
обобщение на окончателните одиторски доклади и на осъществения контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани.
Документите, посочени в първата алинея, са придружени от становище на независим одитен орган, изготвено в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти. Това становище определя дали отчетите дават вярна и точна представа, дали въведените системи за контрол функционират правилно и дали свързаните с отчетите операции са законосъобразни и редовни. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението съгласно буква б) от първата алинея.
Документите, посочени в първата алинея, се предоставят на Комисията до 15 февруари на следващата финансова година. Становището, посочено във втората алинея, се предоставя на Комисията най-късно до 15 март.
Задълженията, установени в настоящия параграф, не засягат споразуменията, сключени с международни организации и трети държави. Тези споразумения включват най-малко задължението тези международни организации и трети държави да предоставят ежегодно на Комисията декларация, че през съответната финансова година вноската на Съюза е използвана и отчетена в съответствие с изискванията, определени в параграф 2 и задълженията, установени в тези споразумение.
6. Без да се засяга параграф 7, Комисията:
а)
контролира изпълнението от тези лица и субекти на техните отговорности, по-специално чрез провеждане на одити и извършване на оценки относно изпълнението на програмата;
б)
прилага процедури за проверка и приемане на отчетите на субектите и лицата, но които е възложено изпълнението, които процедури гарантират, че отчетите са изчерпателни, точни и достоверни;
в)
изключва от разходите на Съюза за финансиране плащанията, направени в нарушение на приложимите правила.
7. Параграфи 5 и 6 не се прилагат към вноските на Съюза за субектите, които подлежат на отделна процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета съгласно член 208.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за непрякото управление, включително установяването на условията при непрякото управление,според които системите, правилата и процедурите на субектите и лицата са еквивалентни на тези на Комисията, декларациите за управлението и декларациите за съответствието, както и процедурите за проверка и приемане на отчетите и изключването от финансиране от Съюза на разходите, направени в нарушение на приложимите правила.
Член 61
Предварителни оценки и споразумения за възлагане
1. Преди да възложи задачи по изпълнението на бюджета на субектите или лицата, съгласно член 58, параграф 1, буква в), Комисията получава доказателства, че изискванията по член 60, параграф 2, първа алинея, букви а)-г) са изпълнени.
Съответният субект или лице, на което е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), уведомява незабавно Комисията за всяка съществена промяна в своите системи или правила или в процедурите, които се отнасят до управлението на средствата на Съюза, поверени на този субект или лице. Комисията преразглежда сключените със съответния субект или лице споразумения за възлагане, за да гарантира, че изискванията по член 60, параграф 2, първа алинея букви а)-г) продължават да се изпълняват.
2. Освен в случаите, когато субектът, на който е възложено изпълнението, е посочен в основния акт, Комисията избира субект от една от категориите, посочени в член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), v), vi) и vii), като взема надлежно предвид естеството на задачите, които ще бъдат възложени на субекта, както и опита и оперативния и финансовия капацитет на съответните субекти. Изборът е прозрачен, почива на обективни основания и не може да поражда конфликт на интереси.
3. Споразуменията за възлагане съдържат изискванията, установени в член 60, параграф 2, първа алинея, букви а)-г). Те определят ясно задачите, възложени на субекта, и съдържат ангажимент за съответните субекти или лица да изпълнят задълженията, установени в член 60, параграф 2, първа алинея, букви д) и е), и да се въздържат от каквито и да са действия, които може да породят конфликт на интереси.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителната оценка на правилата и процедурите при непряко управление и съдържанието на споразуменията за възлагане.
Член 62
Изпълнителни агенции
1. Комисията може да делегира правомощия на изпълнителните агенции за цялостно или частично изпълнение на програма или проект на Съюза от нейно име и на нейна отговорност в съответствие с Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета от 19 декември 2002 г. относно установяването на статута на изпълнителните агенции, отговарящи за някои задачи по управлението на програмите на Общността (16). Изпълнителните агенции се създават с решение на Комисията и са юридически лица съгласно правото на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за упражняването на правомощията, делегирани на изпълнителните агенции.
2. Директорът на изпълнителната агенция изпълнява съответните бюджетни кредити за оперативни разходи чрез пряко управление.
Член 63
Ограничения на делегирането на правомощия
1. Комисията не възлага задачи, свързани с изпълнението на средства на Съюза, включително плащане и събиране, на външни частноправни субекти или органи, освен в случая, посочен в член 58, параграф 1, буква в), подточки v), vi) и vii), или в конкретни случаи, когато съответните плащания:
i)
са за получатели, определени от Комисията;
ii)
са подчинени на условия и размери, определени от Комисията; и
iii)
не предполагат извършващият ги субект или орган да действа по своя преценка.
2. Комисията може да възлага чрез договор следните задачи на външни частноправни субекти или органи, които нямат задължение за обществена услуга: задачи от експертно-технически характер, както и административни, подготвителни или помощни задачи, които не предполагат упражняване на публична власт, нито на правомощие за вземане на решения по собствена преценка.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за възлагането на задачи на определени външни субекти или лица от частния сектор в съответствие с правилата за възлагане на обществени поръчки, установени в дял V на първа част.
ГЛАВА 3
Финансови участници
Раздел 1
Принцип на разделяне на функциите
Член 64
Разделяне на функциите
1. Функциите на разпоредител с бюджетни кредити и на счетоводител са разделени и са несъвместими.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за правата и задълженията на всички финансовите участници.
Раздел 2
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 65
Разпоредител с бюджетни кредити
1. Всяка институция изпълнява функциите на разпоредител с бюджетни кредити.
2. За целите на настоящия дял понятието „персонал“ се отнася до лицата, обхванати от Правилника за длъжностните лица.
3. Всяка институция делегира в съответствие с условията на своя процедурен правилник функциите на разпоредител с бюджетни кредити на служители от подходящо равнище. Тя определя в своя вътрешен административен правилник служителите, на които делегира тези функции, обхвата на делегираните правомощия и дали лицата, на които са делегирани тези правомощия, могат да ги делегират вторично.
4. Правомощията на разпоредител с бюджетни кредити се делегират първично или вторично само на служители.
5. Отговорните разпоредители с бюджетни кредити действат единствено в рамките на ограниченията, установени в акта на първично или вторично делегиране. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да бъде подпомаган в изпълнението на своите задачи от един или повече служители, на които е възложено да извършват под негова отговорност определени действия, необходими за изпълнението на бюджета и за представянето на отчетите.
6. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, те са подчинени на Комисията като институцията, отговаряща за определянето, изпълнението, наблюдението и оценяването на техните функции и отговорности като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити. Същевременно Комисията информира върховния представител за това.
7. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да бъде подпомаган при изпълнението на своите функции от служители, на които са възложени под негова отговорност определени задачи, необходими за изпълнението на бюджета и изготвянето на финансова и управленска информация. По отношение на служителите, подпомагащи отговорните разпоредители с бюджетни кредити, се прилагат разпоредбите на член 57.
8. Всяка институция информира Сметната палата, Европейския парламент и Съвета за назначаването и освобождаването на оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, вътрешните одитори и счетоводителите, както и за всички вътрешни правила, които приема по финансови въпроси.
9. Всяка институция информира Сметната палата за назначаването на администраторите на авансови средства и за решенията за делегиране съгласно член 69, параграф 1 и член 70.
10. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за подпомагането на отговорните разпоредители с бюджетни кредити и вътрешните разпоредби, регламентиращи оправомощаването.
Член 66
Правомощия и функции на разпоредителя с бюджетни кредити
1. Във всяка институция разпоредителят с бюджетни кредити отговаря за изпълнението на приходите и разходите в съответствие с принципа на добро финансово управление и следи за спазването на изискванията за законосъобразност и редовност.
2. За целите на параграф 1 оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити въвежда, в съответствие с член 32 и приетите от всяка институция минимални стандарти и след надлежно отчитане на рисковете, свързани с управленската среда и естеството на финансираните дейности, подходящите за изпълнението на функциите му организационна структура и системи за вътрешен контрол. Създаването на тази структура и на тези системи се основава на пълен анализ на риска, в който се отчита тяхната разходоефективност.
3. За изпълнение на разходите отговорният разпоредител с бюджетни кредити поемат бюджетни и правни задължения, утвърждават разходите и разрешават плащанията, както и извършват подготовката за изпълнението на бюджетните кредити.
4. Изпълнението на приходите се състои в изготвяне на прогнозите за вземанията, установяване на подлежащите на събиране вземания и издаване на нарежданията за събиране. Това включва отказ от установени вземания по целесъобразност.
5. Всяка операция се подлага поне на предварителен контрол, основан на документна проверка и на наличните резултати от вече извършения контрол, по отношение на оперативните и финансовите аспекти на операцията.
Предварителният контрол включва инициирането и проверката на дадена операция.
Проверката за дадена операция се извършва от служители, различни от тези, които са инициирали операцията. Служителите, извършващи проверката, не може да са подчинени на служителите, инициирали операцията.
6. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да въведе последващ контрол за проверяване на операциите, които вече са одобрени след извършване на предварителния контрол. Този контрол може да бъде организиран на извадков принцип съобразно риска.
Предварителният контрол се извършва от служители, различни от тези, които отговарят за последващия контрол. Служителите, които отговарят за последващия контрол, не са подчинени на служителите, отговарящи за предварителния контрол.
Когато оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити извършва финансови одити на бенефициери под формата на последващ контрол, съответните правила за извършване на одит са ясни, последователни и прозрачни и зачитат както правата на Комисията, така и тези на одитираните лица.
7. Служителите, отговорни за упражняване на контрол върху управлението на финансовите операции, притежават необходимите професионални умения. Те се придържат към въведен от всяка институция конкретен кодекс с професионални стандарти.
8. Ако служител, участващ във финансовото управление и контрола на операциите, счита, че решение, което неговият ръководител му налага да изпълни или да одобри, е неправомерно или противоречи на принципите на добро финансово управление или на професионалните правила, които същият служител е длъжен да съблюдава, той информира съответно своя пряк ръководител. Ако служителят подаде информацията в писмен вид, прекият ръководител отговаря в писмен вид. Ако прекият ръководител не предприеме действия или потвърди първоначалното решение или указание и служителят счита, че това потвърждение не представлява разумен отговор на неговата загриженост, служителят информира писмено оправомощения разпоредител с бюджетни кредити. В случай на бездействие от страна на този разпоредител, служителят информира релевантният орган, посочена в член 73, параграф 6.
В случай на незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза, служителят информира властите и органите, определени от приложимото законодателство. Договорите с външни одитори, извършващи одит на финансовото управление на Съюза, предвиждат задължение на външния одитор да информира оправомощения разпоредител с бюджетни кредити относно всяко съмнение за незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза.
9. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити се отчита пред своята институция относно изпълнението на своите задължения под формата на годишен отчет за дейността, съдържащ финансова информация и информация за управлението, включително резултатите от контрола, като декларира, че, освен ако е посочено друго в изразена резерва относно определени приходни и разходни области, има достатъчна увереност, че:
а)
информацията в отчета дава вярна и точна представа;
б)
ресурсите, предназначени за описаните в отчета дейности, са използвани по предназначение и в съответствие с принципа на добро финансово управление;
в)
въведените процедури за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции.
Отчетът за дейността посочва резултатите от действията по отношение на определените цели, рисковете, свързани с тези действия, използването на предоставените ресурси и ефективността и ефикасността на системите за вътрешен контрол, в т.ч. цялостна оценка на разходите, свързани с контрола, и ползите от него.
Не по-късно от 15 юни всяка година Комисията изпраща до Европейския парламент и до Съвета обобщение на годишните отчети за дейността за предходната година. На Европейския парламент и на Съвета се предоставя и годишният отчет за дейността на всеки оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
10. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителния и последващия контрол, съхранението на оправдателни документи, за кодекса с професионални стандарти, бездействието на разпоредителя с бюджетни кредити, предаването на информация на счетоводителя и докладите относно процедурите на договаряне.
Член 67
Правомощия и функции на ръководителите на делегациите на Съюза
1. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, те си сътрудничат тясно с Комисията по отношение на правилното изпълнение на средствата, с цел да се осигурят по-специално законосъобразността и редовността на финансовите операции, спазването на принципа на добро финансово управление при управлението на средствата и ефективната защита на финансовите интереси на Съюза.
За тази цел те вземат съответно необходимите мерки за предотвратяване на каквато и да е ситуация, при която е възможно да застраши отговорността на Комисията за изпълнението на вторично делегирания им бюджет, както и на какъвто и да е конфликт на приоритети с възможно отражение върху изпълнението на вторично делегираните им задачи по финансовото управление.
При възникване на посочените във втората алинея ситуации или конфликти ръководителите на делегациите на Съюза незабавно уведомяват за това отговорните генерални директори на Комисията и на ЕСВД. Тези генерални директори предприемат подходящи коригиращи мерки.
2. Ако ръководителите на делегациите на Съюза се намират в някоя от посочените в член 66, параграф 8 ситуации, те препращат случая към специалният орган за разглеждане на финансови нередности, създаден съгласно член 73, параграф 6. В случаи на незаконосъобразна дейност, измама или корупция, които може да навредят на интересите на Съюза, те информират за това властите и органите, определени от приложимото законодателство.
3. Ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, докладват на своя оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, за да може той да включи докладите им в своя годишен отчет за дейността, посочен в член 66, параграф 7. Докладите на ръководителите на делегациите на Съюза съдържат информация за ефикасността и ефективността на системите за вътрешен контрол, въведени в делегациите им, както и за управлението на вторично делегираните им операции, и представят декларацията за достоверност, посочена в член 73, параграф 5, трета алинея. Докладите се прилагат към годишния отчет за дейността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити и се предоставят на разположение на Европейския парламент и на Съвета, като съответно се взема предвид тяхната поверителност.
Ръководителите на делегации на Съюза сътрудничат изцяло с институциите, участващи в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и по целесъобразност предоставят всяка необходима допълнителна информация. В този контекст може да им бъде поискано да присъстват на заседания на съответните органи и да подпомагат оправомощения разпоредител с бюджетни кредити.
4. Ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, отговарят на всички искания на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, отправени по искане на Комисията или, в контекста на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, по искане на Европейския парламент.
5. Комисията прави необходимото, така че вторичното делегиране на правомощия да не възпрепятства процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета съгласно член 319 от ДФЕС.
Раздел 3
Счетоводител
Член 68
Правомощия и функции на счетоводителя
1. Всяка институция назначава счетоводител, който във всяка институция отговаря за:
а)
правилното извършване на плащанията, на събирането на приходите и на събирането на установените вземания;
б)
подготвянето и представянето на отчетите в съответствие с дял IX на първа част;
в)
воденето на счетоводството в съответствие с дял IX на първа част;
г)
определянето на счетоводните процедури и сметкоплана в съответствие с дял IХ на първа част;
д)
определянето и утвърждаването на системите за счетоводна отчетност, а когато е необходимо - утвърждаването на системите за предоставяне или обосноваване на счетоводната информация, определени от разпоредителя с бюджетни кредити; в тази връзка счетоводителят се упълномощава да проверява по всяко време спазването на критериите за утвърждаване;
е)
управлението на касата.
Отговорностите на счетоводителя на ЕСВД се отнасят само до бюджетния раздел за ЕСВД, изпълняван от ЕСВД. Счетоводителят на Комисията остава отговорен за целия бюджетен раздел за Комисията, включително за счетоводните операции, отнасящи се до вторично делегираните на ръководителите на делегациите на Съюза бюджетни кредити.
При условията на член 213 счетоводителят на Комисията действа и като счетоводител на ЕСВД по отношение на изпълнението на бюджетния раздел за ЕСВД.
2. Счетоводителят на Комисията отговаря за определянето на счетоводните правила и на хармонизираните сметкопланове в съответствие с дял IX на първа част.
3. За изготвянето на отчети, които дават вярна и точна представа за финансовото състояние на институциите и за изпълнението на бюджета, счетоводителят получава цялата необходима информация от разпоредителите с бюджетни кредити. Разпоредителите с бюджетни кредити гарантират надеждността на тази информация.
4. Преди приемането на отчетите от институцията или от органа, посочен в член 208, счетоводителят ги подписва, с което удостоверява, че има достатъчна увереност, че отчетите дават вярна и точна представа за финансовото състояние на институцията или на органа, посочен в член 208.
За тази цел счетоводителят проверява дали отчетите са изготвени в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143 и в процедурите за отчетност, посочени в параграф 1, буква г) от настоящия член и дали всички приходи и разходи са записани в сметките.
Оправомощените разпоредители с бюджетни кредити изпращат цялата информация, която е необходима на счетоводителя за изпълнението на задълженията му.
Разпоредителите с бюджетни кредити остават изцяло отговорни за правилното използване на средствата, които управляват, за законосъобразността и редовността на разходите под техен контрол и за изчерпателността и точността на изпратената на счетоводителя информация.
5. Счетоводителят има право да проверява получената информация, както и да извършва всякакви допълнителни проверки, които счита за необходими, за да подпише отчетите.
Счетоводителят въвежда резерви, ако е необходимо, обяснявайки точно характера и обхвата на тези резерви.
6. Освен ако в настоящия регламент е посочено друго, единствено счетоводителят е оправомощен да управлява парите и паричните еквиваленти. Счетоводителят отговаря за тяхното пазене.
7. В рамките на изпълнението на програма или на дейност може да се откриват доверителни сметки на името на Комисията и от нейно име с цел да може да се управляват от субект, на който е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка ii),iii), v) или vi).
Такива сметки се откриват под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити, който отговаря за изпълнението на програмата или на дейността, със съгласието на счетоводителя на Комисията.
Управлението на такива сметки се извършва под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити.
8. Счетоводителят на Комисията определя правила за откриването, управлението и закриването на доверителните сметки и тяхното използване.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за правомощията и функциите на счетоводителя, включително назначаването му и отстраняването му от длъжност, становището относно системите за счетоводна отчетност и инвентаризация, управлението на касата и на банковите сметки, подписването на сметките, управлението на салдата по сметките, операциите за извършване на преводи и обмяна на валута, методите на плащане, досиетата на юридически лица и съхранението на оправдателна документация.
Член 69
Правомощия, които може да се делегират от счетоводителя
1. При изпълнението на своите задължения счетоводителят може да делегира на своите подчинени определени задачи.
Инструментът за делегиране определя тези задачи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за лицата, оправомощени да администрират сметки в местна структурна единица.
Раздел 4
Администратор на авансови средства
Член 70
Сметки за авансови средства
1. За събирането на приходи, различни от собствените ресурси, и за плащането на малки суми може да се откриват сметки за авансови средства в съответствие с делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Въпреки това, в областта на помощта за управление на кризи и операции за хуманитарна помощ по смисъла на член 128, сметките за авансови средства може да се използват без ограничение по отношение на сумите, при спазване на размера на бюджетните кредити, определен от Европейския парламент и Съвета за съответния бюджетен ред за текущата финансова година.
2. Сметките за авансови средства се захранват от счетоводителя на институцията и се поставят под отговорността на администраторите на авансови средства, назначени от него.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно условията за сметките за авансови средства, включително максималните суми, които може да плащат администраторите на авансови средства, както и правилата за външните дейности, включително правилата за избор на администратори на авансови средства, захранването на сметките за авансови средства, проверките от разпоредителите с бюджетни кредити и счетоводителите, както и спазването на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за създаването на сметки за авансови средства и администраторите на авансови средства в делегациите на Съюза.
ГЛАВА 4
Отговорност на финансовите участници
Раздел 1
Общи правила
Член 71
Оттегляне на делегиране и временно прекратяване на правомощия, делегирани на финансовите участници
1. Оправомощаването и вторичното оправомощаване на отговорните разпоредители с бюджетни кредити може по всяко време да бъдат оттегляни временно или окончателно от органа, който ги е назначил.
2. Счетоводителят или администраторът на авансови средства може по всяко време да бъде отстранен временно или окончателно от длъжност от органа, който е назначил счетоводителя.
3. Настоящият член не засяга дисциплинарните мерки, взети по отношение на финансовите участници, посочени в параграфи 1 и 2.
Член 72
Отговорност на разпоредителя с бюджетни кредити за незаконна дейност, измама или корупция
1. Настоящата глава не засяга възможността за търсене на наказателна отговорност от финансовите участници, посочени в член 71, съгласно приложимото национално право и действащите разпоредби за защита на финансовите интереси на Съюза и за борба с корупцията с участие на длъжностни лица на Съюза или длъжностни лица на държавите-членки.
2. Всеки отговорен разпоредител с бюджетни кредити, счетоводител или администратор на авансови средства носи дисциплинарна отговорност и дължи обезщетение, както е указано в Правилника за длъжностните лица, без да се засягат членове 73, 74 и 75 от настоящия регламент. В случай на незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза, случаят се предава на властите и органите, определени от приложимото законодателство, и по-специално на OLAF.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити, счетоводителя и администратора на авансови средства в случай на незаконна дейност, измама или корупция.
Раздел 2
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
Член 73
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
1. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити носи имуществена отговорност съгласно предвиденото в Правилника за длъжностните лица.
2. Имуществената отговорност възниква по-специално, ако отговорният разпоредител с бюджетни кредити, умишлено или поради груба небрежност от негова страна:
а)
установи подлежащи на събиране вземания или издаде нареждания за събиране, поеме задължение за разходи или подпише платежно нареждане, без да съблюдава настоящия регламент или делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент;
б)
пропусне да изготви документ, с който се установява вземане, пропусне или забави издаването на нареждане за събиране или забави издаването на платежно нареждане, което води до възникването на гражданска отговорност на институцията спрямо трети лица.
3. Оправомощен или вторично оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, който прецени, че определено решение, за чието вземане отговаря, е неправомерно или противоречи на принципите на добро финансово управление, информира писмено делегиращия орган. В случай че след това делегиращият орган даде на оправомощения или вторично оправомощения разпоредител с бюджетни кредити мотивирано указание в писмен вид за вземане на това решение, този разпоредител с бюджетни кредити бива освободен от отговорност.
4. В случай на вторично оправомощаване в рамките на службата му оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити продължава да бъде отговорен за ефикасността и ефективността на въведените системи за вътрешно управление и контрол и за избора на вторично оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
5. В случай на вторично оправомощаване на ръководителите на делегациите на Съюза оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити отговаря за определянето на въведените системи за вътрешно управление и контрол, както и за тяхната ефикасност и ефективност. Ръководителите на делегациите на Съюза отговарят за адекватното създаване и функциониране на тези системи в съответствие с инструкциите на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити и за управлението на средствата и на операциите, осъществявани в делегациите на Съюза под тяхна отговорност. Преди да поемат функциите си, те трябва да завършат специфичните курсове на обучение относно задачите и отговорностите на разпоредителите с бюджетни кредити и изпълнението на бюджета.
Ръководителите на делегациите на Съюза докладват в съответствие с член 67, параграф 3 за отговорностите си съгласно първата алинея от настоящия параграф.
Всяка година ръководителите на делегациите на Съюза предоставят на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията декларация за достоверност относно въведените в делегациите им системи за вътрешно управление и контрол, както и относно управлението на вторично делегираните им операции и резултатите от тях, за да може разпоредителят с бюджетни кредити да направи декларацията за достоверност, предвидена в член 66, параграф 9.
6. Всяка институция създава специален орган за разглеждане на финансови нередности или участва в съвместен орган, създаден от няколко институции. Органите действат независимо и се произнасят по наличието на финансова нередност и естеството на последиците, ако има такива.
Въз основа на становището на този орган институцията решава дали да образува производство за подвеждане под дисциплинарна или имуществена отговорност. Ако открие системни проблеми, органът изпраща доклад с препоръки до разпоредителя с бюджетни кредити и до оправомощения разпоредител с бюджетни кредити, освен ако последният е замесен, както и до вътрешния одитор.
7. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, специалният орган за разглеждане на финансови нередности, създаден от Комисията съгласно параграф 6 от настоящия член, е компетентен да разглежда случаите, посочени в член 56, параграф 2.
Ако открие системни проблеми, органът изпраща доклад с препоръки до разпоредителя с бюджетни кредити, до върховния представител и до първично оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, освен ако последният е замесен, както и до вътрешния одитор.
Въз основа на становището на този орган Комисията може да поиска от върховния представител да образува в качеството си на орган по назначаването дисциплинарно производство или производство за подвеждане под имуществена отговорност срещу вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, ако нередностите се отнасят до вторично делегираните им правомощия на Комисията. В такива случаи върховният представител предприема подходящи действия съгласно Правилника за длъжностните лица с цел да приложи решенията за дисциплинарни или парични санкции според препоръките на Комисията.
Държавите-членки подпомагат изцяло Съюза при реализирането на отговорност по член 22 от Правилника за длъжностните лица по отношение на срочно наетите служители, за които се прилага член 2, буква д) от Условията за работа на другите служители на Европейските общности.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила, приложими за оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, включително потвърждаването на нарежданията и ролята на специалния орган за разглеждане на финансови нередности.
Раздел 3
Правила, приложими за счетоводителите и администраторите на авансови средства
Член 74
Правила, приложими за счетоводителите
1. Счетоводителят носи дисциплинарна и имуществена отговорност по реда и при условията на Правилника за длъжностните лица. По-специално счетоводителят може да бъде подведен под отговорност в резултат на всяко едно от следните неправомерни деяния:
а)
изгубване или повреждане на средства, активи или документи, поверени му за съхранение;
б)
неправомерна промяна на банкови сметки или сметки, открити в пощенските служби;
в)
събиране или изплащане на суми, които не отговарят на съответните нареждания за събиране или платежни нареждания;
г)
несъбиране на дължими приходи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на счетоводителите в случай на други неправомерни действия.
Член 75
Правила, приложими за администраторите на авансови средства
1. Администраторът на авансови средства носи дисциплинарна и имуществена отговорност, както е указано в Правилника за длъжностните лица. По-специално администраторът на авансови средства може да бъде подведен под отговорност в резултат на всяко едно от следните неправомерни деяния:
а)
изгубване или повреждане на средства, активи или документи, поверени му за съхранение;
б)
непредставяне на необходимите оправдателни документи за плащанията, които е извършил;
в)
извършване на плащания в полза на лица, различни от лицата, които имат право на тях;
г)
несъбиране на дължими приходи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на администраторите на авансови средства в случай на други неправомерни действия.
ГЛАВА 5
Приходни операции
Раздел 1
Предоставяне на собствените ресурси
Член 76
Собствени ресурси
1. В бюджета се записва в евро прогноза за приходите, формирани от собствените ресурси, посочени в Решение 2007/436/ЕО, Евратом. Тези средства се предоставят в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила, приложими за собствените ресурси.
Раздел 2
Прогноза за вземанията
Член 77
Прогноза за вземанията
1. Когато отговорният разпоредител с бюджетни кредити разполага с достатъчна и надеждна информация относно каквато и да е мярка или ситуация, която може да е основание за възникване на вземане на Съюза, отговорният разпоредител с бюджетни кредити прави прогноза за вземането.
2. Прогнозата за вземането се коригира от отговорния разпоредител с бюджетни кредити веднага след като той узнае за събитие, което променя мярката или ситуацията, довела до изготвянето на прогнозата.
При изготвяне на нареждането за събиране относно мярка или ситуация, която е била основание да бъде направена по-рано прогноза за вземане, отговорният разпоредител с бюджетни кредити коригира съответно прогнозата.
Ако нареждането за събиране е съставено за сума, която е равна на първоначалната прогноза за вземането, тази прогноза се намалява до нула.
3. Чрез дерогация от параграф 1 не се прави прогноза за вземането, преди държавите-членки да предоставят на Комисията сумите от собствени ресурси, определени в Решение 2007/436/ЕО, Евратом, които се внасят от държавите-членки на определени периоди. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити издава нареждане за събиране на тези суми.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за прогнозата за вземанията.
Раздел 3
Установяване на вземания
Член 78
Установяване на вземания
1. Установяването на вземане представлява действие, чрез което отговорният разпоредител с бюджетни кредити:
а)
проверява наличието на задължението;
б)
определя или проверява действителността и размера на задължението;
в)
проверява условията, съгласно които задължението е изискуемо.
2. Собствените ресурси, предоставени на Комисията, както и всички вземания, които са определени като безспорни, ликвидни и изискуеми, се установяват чрез нареждане за събиране до счетоводителя, последвано от дебитно известие, изпратено на длъжника, като и двете се съставят от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
3. Недължимо платените суми се събират.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за установяването на вземанията, включително процедурата и оправдателните документи, както и на лихвата за забава.
Раздел 4
Разпореждане за събиране
Член 79
Разпореждане за събиране
1. Разпореждането за събиране представлява действие, с което отговорният разпоредител с бюджетни кредити дава указание на счетоводителя чрез издаване на нареждане за събиране да събере вземане, което е установено от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
2. Институцията може официално да установи вземане по отношение на лица, различни от държавите-членки, чрез решение, което представлява изпълнително основание по смисъла на член 299 от ДФЕС.
Ако ефикасната и навременна защита на финансовите интереси на Съюза го налага, Комисията може също така, при извънредни обстоятелства, да приеме такова решение, което представлява изпълнително основание, в полза на други институции, по тяхно искане, по отношение на вземания, възникнали във връзка със служители, за които се прилага Правилникът за длъжностните лица.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно съставянето на нареждането за събиране.
Раздел 5
Събиране
Член 80
Правила относно събирането
1. Счетоводителят предприема действия по нарежданията за събиране на вземания, надлежно съставени от отговорния разпоредител с бюджетни кредити. Счетоводителят полага необходимата грижа, за да гарантира, че Съюзът получава своите приходи, и следи за гарантиране на правата на Съюза.
Счетоводителят пристъпва към събиране на вземанията на Съюза чрез прихващане с насрещно вземане на всеки длъжник, който от своя страна има вземане към Съюза. Тези вземания трябва да бъдат безспорни, ликвидни и изискуеми.
2. Когато оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити възнамерява да се откаже изцяло или частично от събирането на установено вземане, той гарантира, че отказът е правомерен и съответства на принципите на добро финансово управление и на пропорционалност. Решението за отказ се мотивира. Разпоредителят с бюджетни кредити може да делегира правото за вземане на решението за отказ.
Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да отмени установено вземане изцяло или частично. Частичното отменяне на установено вземане не предполага отказ от установено вземане на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за начина на събиране на вземания, включително събиране чрез прихващане, процедура за събиране при отказ от доброволно плащане, удължаване на срока за плащане, събиране на глоби и други санкции, отказ от събиране на установено вземане и отмяна на установено вземане.
3. Държавите-членки носят отговорност на първо място за извършване на контрол и одити и за събиране на недължимо платени суми съгласно предвиденото в специфичните за отделните сектори правила. Доколкото държавите-членки откриват и коригират нередности по своя сметка, те се освобождават от финансови корекции от Комисията във връзка с тези нередности.
4. Комисията предприема финансови корекции по отношение на държавите-членки с цел изключване от финансиране от Съюза на разходите, които са в нарушение на приложимото право. Комисията определя финансовите корекции, които предприема, въз основа на установяването на сумите, които са изплатени недължимо, както и на финансовите последици за бюджета. Когато такива суми не може да бъдат установени точно, Комисията може да приложи корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
При определяне на размера на финансовата корекция Комисията взема предвид естеството на нарушението на приложимото право и доколко е сериозно то, както и финансовите последици за бюджета, включително в случай на недостатъци в системите за управление и контрол.
Критериите за установяване на финансовите корекции и приложимата процедура може да бъдат определени в специфичните за отделните сектори правила.
5. Методологията за прилагане на корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми се установява в съответствие със специфичните за отделните сектори правила с оглед да се даде възможност на Комисията да защити финансовите интереси на Съюза.
Член 81
Давностен срок
1. Без да се засягат разпоредбите на специалните актове и прилагането на Решение 2007/436/ЕО, Евратом, вземанията на Съюза към трети лица и вземанията на трети лица към Съюза подлежат на давностен срок от пет години.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за давностния срок.
Член 82
Национално третиране на вземанията на Съюза
При откриване на процедура по несъстоятелност вземанията на Съюза се ползват със същото преференциално третиране като вземания от същото естество, дължими на публични органи в държавите-членки, където се провеждат процедурите по събиране.
Член 83
Глоби, санкции и начислени лихви, наложени от Комисията
1. Сумите, постъпили от глоби, финансови санкции и други санкции, както и всички начислени лихви или други генерирани от тях приходи не се записват като бюджетни приходи, докато решенията за тяхното налагане може да бъдат отменени от Съда на Европейския съюз.
2. Посочените в параграф 1 суми се записват като бюджетни приходи във възможно най-кратък срок и най-късно през годината след изчерпването на всички правни средства за защита. Сумите, които трябва да бъдат възстановени на субекта, който ги е платил, след произнасяне на решение на Съда на Европейския съюз, не се записват като бюджетни приходи.
3. Параграф 1 не се прилага за решения по уравняване на сметки или финансови корекции.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сумите, получени под формата на глоби, санкции и начислени лихви.
ГЛАВА 6
Разходни операции
Член 84
Решение за финансиране
1. Всеки разход се поема като задължение, утвърждава се, разрешава се и се изплаща.
2. Освен в случаите на бюджетни кредити, които може да бъдат изпълнени без основен акт в съответствие с член 54, параграф 2, първа алинея, буква д), поемането на задължение за разходи се предхожда от решение за финансиране, прието от институцията или от органите, на които институцията е делегирала правомощия.
3. В решението за финансиране, посочено в параграф 2, се определят преследваната цел, очакваните резултати, методът на изпълнение и общата сума. То съдържа също така описание на дейностите, които ще се финансират, размера на сумата, разпределена за всяка дейност, и примерен график на изпълнението.
В случай на непряко управление, в решението за финансиране се посочват също така субектът или лицето, на което е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), критериите, използвани при избора на субекта или лицето и възложените му задачи.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за решенията за финансиране.
Раздел 1
Поемане на задължение за разход
Член 85
Видове поети задължения
1. Поемането на бюджетно задължение представлява операцията по заделяне на бюджетните кредити, необходими за покриване на последващи плащания в изпълнение на правни задължения.
Правното задължение представлява действие, чрез което разпоредителят с бюджетни кредити поема или установява задължение за извършване на разход.
Бюджетните и правните задължения се приемат от един и същ разпоредител с бюджетни кредити, с изключение на надлежно обоснованите случаи, предвидени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете поети задължения, приемането на глобални задължения, правилото за един подпис и административните разходи, покривани с временни задължения.
3. Бюджетните задължения попадат в една от следните категории:
а)
индивидуални: бюджетното задължение е индивидуално, когато бенефициерът и размерът на разхода са известни;
б)
глобални: бюджетното задължение е глобално, когато най-малко един от елементите, необходими за установяване на индивидуалното задължение, е все още неизвестен;
в)
временни: бюджетното задължение е временно, когато е предназначено за покриване на разходите, посочени в член 170, или на обичайните административни разходи, при които размерът или крайните получатели на сумите не са окончателно известни.
4. Бюджетните задължения за дейности, които надхвърлят една финансова година, може да се разпределят за няколко години под формата на годишни вноски единствено когато това е предвидено в основния акт или когато се отнасят до административни разходи.
Член 86
Правила, приложими за поемането на задължения
1. По отношение на всички мерки, които може да доведат до разходи за сметка на бюджета, отговорният разпоредител с бюджетни кредити първо поема бюджетно задължение, преди да сключи правно задължение с трети лица или да прехвърли средства към доверителен фонд въз основа на член 187.
2. Предвиденото в параграф 1 задължение за поемане на бюджетно задължение, преди да се поеме правно задължение, не се прилага по отношение на правните задължения, сключени вследствие на обявяване на кризисно положение в рамките на плана за непрекъснатост на дейността, в съответствие с процедурите, приети от Комисията или от всяка друга институция съгласно административната й автономия.
3. При операции за хуманитарна помощ, операции за гражданска защита и помощ за управление на кризи задължението, установено в параграф 1, не се прилага, ако ефикасното осъществяване на намесата на Съюза прави необходимо незабавното поемане от Съюза на правно задължение към трети лица и не е възможно предварително записване на конкретно бюджетно задължение. Бюджетното задължение се записва незабавно след поемането на правно задължение към трети лица.
4. При спазване на специалните разпоредби на дял IV на втора част, глобалните бюджетни задължения покриват всички разходи по съответните индивидуални правни задължения, сключени до 31 декември на година n + 1.
При спазване на член 85, параграф 4 и член 203, параграф 2, индивидуалните правни задължения, свързани с индивидуални или временни бюджетни задължения, се сключват до 31 декември на година n.
В края на периодите, посочени в първа и втора алинея, неусвоеният остатък по такива бюджетни задължения се отменя от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
Преди подписването му размерът на всяко индивидуално правно задължение, прието вследствие на глобално бюджетно задължение, се записва от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в бюджетните сметки и се осчетоводява към глобалното бюджетно задължение.
5. С изключение на случаите на разходи за персонала бюджетните и правните задължения, поети за дейности, които надхвърлят една финансова година, имат крайна дата на изпълнение, определена в съответствие с принципа на добро финансово управление.
Всички части от такива задължения, които не са били изпълнени шест месеца след тази дата, се отменят в съответствие с член 15.
Размерът на бюджетно задължение, отговарящо на правно задължение, за което не е извършено плащане по смисъла на член 90 в срок от две години след датата на подписването на правното задължение, се отменя освен когато сумата е свързана със случай, който е предмет на спор пред съд или арбитражен орган, или когато съществуват специални разпоредби, определени в специфични за сектора правила.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните и правните задължения, включително записването на индивидуални задължения.
Член 87
Проверки, приложими за поемането на задължения
1. Когато приема бюджетно задължение, отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира, че:
а)
разходът е начислен в правилната бюджетна позиция;
б)
бюджетните кредити са налични;
в)
разходът е в съответствие с разпоредбите на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и всички актове, приети съгласно Договорите и всеки друг регламент;
г)
е спазен принципът на добро финансово управление. Уместността на плащанията по предварително финансиране, техният размер и общият график на плащанията са пропорционални на планираната продължителност, напредъка по изпълнението и финансовите рискове във връзка с това предварително финансиране.
2. Когато регистрира правно задължение посредством физически или електронен подпис, разпоредителят с бюджетни кредити гарантира, че:
а)
задължението е обезпечено със съответно поето бюджетно задължение;
б)
разходът е редовен и е в съответствие с разпоредбите на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и с всички актове, приети в съответствие с Договорите и всеки друг регламент;
в)
е спазен принципът на добро финансово управление.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за проверките, приложими за поемането на задължения.
Раздел 2
Утвърждаване на разход
Член 88
Утвърждаване на разход
1. Утвърждаване на разходи представлява действието, чрез което отговорният разпоредител с бюджетни кредити:
а)
потвърждава наличието на право на кредитора;
б)
определя или проверява действителността и размера на вземането;
в)
проверява условията, съгласно които плащането е дължимо.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно установяването на подробни правила за утвърждаването на разходи, включително предаване за плащане на разходи за персонал и за междинно плащане и плащане на остатъка по договори за възлагане на обществени поръчки и по безвъзмездни средства, резолюция „удостоверено вярно“ за плащания по предварително финансиране и формулярите на резолюциите „прието за плащане“ и „удостоверено вярно“.
Раздел 3
Разрешаване на разход
Член 89
Разрешаване на разход
1. Разрешаването на разход представлява действието, с което отговорният разпоредител с бюджетни кредити, след като провери наличността на бюджетните кредити, дава указание на счетоводителя, посредством издаване на платежно нареждане, да плати утвърдения от отговорния разпоредител с бюджетни кредити разход.
Когато се извършват периодични плащания във връзка с извършени услуги, включително наем, или доставка на стоки, и в зависимост от извършената от разпоредителя с бюджетни кредити оценка на риска, разпоредителят с бюджетни кредити може да нареди използването на системата за плащания незабавно инкасо.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за разрешаването на разходи, включително установяването на задължителните реквизити на платежните нареждания и проверката на платежните нареждания от разпоредителя с бюджетни кредити.
Раздел 4
Плащане на разход
Член 90
Видове плащания
1. Плащането се извършва при представяне на доказателство, че съответната дейност отговаря на разпоредбите на основния акт или на договора, и обхваща една или повече от следните операции:
а)
плащане на цялата дължима сума;
б)
плащане на дължимата сума по един от следните начини:
i)
предварително финансиране, което може да се раздели на няколко плащания след подписване на споразумението за делегиране, договора или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или след съобщаване на решението за отпускане на безвъзмездни средства;
ii)
едно или повече междинни плащания в замяна на частично изпълнение на дейността;
iii)
плащане на остатъка по дължимите суми, когато дейността е изпълнена изцяло.
2. В бюджетното счетоводство се прави разграничение между различните видове плащания, посочени в параграф 1, към момента на извършване на всяко плащане.
3. Счетоводните правила, посочени в член 152, включват правилата за изчистване на предварителното финансиране по сметките и за потвърждаване на допустимостта на разходите.
4. Плащанията по предварителното финансиране се изчистват редовно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити съобразно икономическото естество и графика на съответния проект.
Когато отговорният разпоредител с бюджетни кредити счита, че е неефикасно да изисква финансови отчети от бенефициерите и изпълнителите, той получава от тях във връзка с безвъзмездни средства или договори на стойност над 5 000 000 EUR информация относно кумулативните разходи поне веднъж годишно.
За целите на втора алинея се включват подходящи разпоредби в договорите, решенията за отпускане на безвъзмездни средства и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, както и в споразуменията за делегиране.
Настоящият параграф не засяга специалните правила, установени в дял IV на втора част.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете плащания и оправдателните документи.
Член 91
Плащане, ограничено до наличните средства
Плащането на разхода се извършва от счетоводителя в рамките на наличните средства.
Раздел 5
Срокове за разходните операции
Член 92
Срокове
1. Плащанията се извършват в следните срокове:
а)
90 календарни дни за споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства, които включват технически услуги или дейности, които са особено сложни за оценяване и по които плащането зависи от одобрението на отчет или удостоверение;
б)
60 календарни дни за всички други споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства, по които плащането зависи от одобрението на отчет или удостоверение;
в)
30 календарни дни за всички други споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може временно да спира срока за плащане, когато:
а)
сумата по заявката за плащане не е дължима; или
б)
не са представени подходящите оправдателни документи.
Ако до знанието на отговорния разпоредител с бюджетни кредити достигне информация, която поставя под съмнение допустимостта на разхода, съдържащ се в заявка за плащане, той може временно да спре срока за плащането за да провери, включително чрез проверки на място,, че разходът наистина е допустим.
3. Съответните кредитори се уведомяват писмено за причините за спирането.
4. Когато продължителността на спирането надхвърля два месеца, кредиторът може да поиска решение на отговорния разпоредител с бюджетни кредити относно продължителността на спирането.
5. При изтичане на сроковете, определени в параграф 1, кредиторът има право на лихва освен по отношение на държавите-членки.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сроковете за плащания и относно определянето на обстоятелствата, при които кредиторите, които са получили плащане със закъснение, имат право да получат лихва за забава за сметка на реда, от който е платена главницата.
ГЛАВА 7
Информационни системи и електронно управление
Член 93
Електронно управление на операциите
1. Когато приходните и разходните операции се управляват чрез компютърни системи, документите може да се подписват посредством компютъризирана или електронна процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за електронното управление на операциите.
Член 94
Предаване на документи
При условие че съответните институции и държави-членки дадат предварителното си съгласие за това, предаването на документи между тях може да се извършва по електронен път.
Член 95
Електронно управление
1. При споделено управление целият официален обмен на информация между държавите-членки и Комисията се извършва чрез средства, посочени в специфичните за отделните сектори правила. Тези правила предвиждат оперативна съвместимост на данните, които са събрани или получени и са предадени при управлението на бюджета.
2. Институциите и изпълнителните агенции, както и органите, посочени в член 208, установяват и прилагат единни стандарти за обмен на информация по електронен път с трети лица, участващи в процедури за възлагане на обществени поръчки и отпускане на безвъзмездни средства. В частност те изготвят и изпълняват във възможно най-голяма степен решения за предаване, съхранение и обработка на данни, предавани при процедури за отпускане на безвъзмездни средства и възлагане на обществени поръчки, като за тази цел въвеждат единна „зона за електронен обмен на данни“ за заявители, кандидати и оференти.
3. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета на редовни интервали за напредъка по прилагането на електронното управление.
ГЛАВА 8
Административни принципи
Член 96
Добра администрация
1. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити обявява баз забавяне необходимостта да се представят доказателства и/или документация, тяхната форма и предварително определеното съдържание, както и, по целесъобразност, примерният график за приключване на процедурите за възлагане.
2. Когато поради явна техническа грешка от страна на заявителя или оферента или когато заявителят или оферентът не предаде доказателство или не даде декларация, комисията за оценка или, по целесъобразност, отговорният разпоредител с бюджетни кредити приканва, освен в надлежно обосновани случаи, заявителя или оферента да предостави липсващата информация или да изясни оправдателните документи. Информация или разяснения от този тип не може да изменят в значителна степен предложението или условията на офертата.
Член 97
Посочване на средствата за обжалване
Когато процедурен акт на разпоредител с бюджетни кредити засяга неблагоприятно правата на заявител или оферент, бенефициер или изпълнител, в него се посочват наличните средства за административно и/или съдебно обжалване на този акт.
По-конкретно се посочват естеството на средството за обжалване, органът или органите, пред които то може да бъде извършено, както и сроковете за упражняване на това право.
ГЛАВА 9
Вътрешен одитор
Член 98
Назначаване на вътрешния одитор
1. Във всяка институция се въвежда функция по вътрешен одит, която се изпълнява в съответствие с приложимите международни стандарти. Вътрешният одитор, назначен от институцията, се отчита пред нея за проверката на правилното действие на системите и процедурите за изпълнение на бюджета. Вътрешният одитор не може да действа като разпоредител с бюджетни кредити, нито като счетоводител.
2. За целите на вътрешния одит на ЕСВД ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, подлежат на правомощията за проверка на вътрешния одитор на Комисията по отношение на вторично делегираното им финансово управление.
Вътрешният одитор на Комисията действа и като вътрешен одитор на ЕСВД по отношение на изпълнението на бюджетния раздел за ЕСВД, при спазване на член 213.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за назначаването на вътрешния одитор.
Член 99
Правомощия и функции на вътрешния одитор
1. Вътрешният одитор съветва своята институция относно справянето с рисковете, като издава независими становища относно качеството на системите за управление и контрол и като отправя препоръки за подобряване на условията за изпълнение на операциите и насърчаване на доброто финансово управление.
По-специално вътрешният одитор отговаря за:
а)
оценяване на пригодността и ефективността на системите за вътрешно управление и на работата на службите при осъществяването на политиките, програмите и дейностите в зависимост от свързаните с тях рискове;
б)
оценяване на ефикасността и ефективността на системите за вътрешен контрол и одит, приложими за всяка операция по изпълнението на бюджета.
2. Вътрешният одитор изпълнява своите функции по отношение на всички дейности и служби на институцията. Той разполага с пълен и неограничен достъп до цялата информация, необходима за изпълнение на неговите задължения, а ако е необходимо - и на място, включително в държавите-членки и в трети държави.
Вътрешният одитор взема предвид годишния отчет на разпоредителите с бюджетни кредити и всяка друга налична информация.
3. Вътрешният одитор докладва пред институцията за своите констатации и препоръки. Институцията осигурява предприемането на действия по препоръките от одитите. Вътрешният одитор също така представя на институцията годишен отчет за вътрешния одит, в който се посочват броят и видът на проведените вътрешни одити, отправените препоръки и действията, предприети по отношение на тях.
4. Координатите за връзка с вътрешния одитор се предоставят на разположение на всяко физическо или юридическо лице, което участва в разходни операции, с цел поверително свързване с вътрешния одитор.
5. Всяка година институцията изпраща на Европейския парламент и на Съвета доклад, съдържащ обобщение на броя и вида на извършените вътрешни одити, отправените препоръки и действията, предприети по тях.
6. Докладите и констатациите на вътрешния одитор, както и докладът на институцията, са достъпни за обществеността едва след като вътрешният одитор удостовери действията, предприети за тяхното изпълнение.
7. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за правомощията и функциите на вътрешния одитор.
Член 100
Независимост на вътрешния одитор
1. Институцията определя специални правила, приложими за вътрешния одитор, с които се гарантира пълната му независимост при изпълнение на неговите задължения и се регламентира неговата отговорност.
Ако вътрешният одитор е член на персонала, той упражнява при пълна независимост изключителните си функции за осъществяване на одит и носи отговорността, предвидена в Правилника за длъжностните лица и в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за независимостта и отговорността на вътрешния одитор, включително правото на вътрешния одитор да сезира Съда на Европейския съюз.
ДЯЛ V
ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Раздел 1
Обхват и принципи на възлагането
Член 101
Определение за обществени поръчки
1. Обществените поръчки са възмездни договори, сключени в писмена форма между един или повече икономически оператори и един или повече възложители по смисъла на членове 117 и 190, с цел да се получи срещу заплащане на цена, платена изцяло или частично от бюджета, доставката на движимо или недвижимо имущество, изпълнението на строителни работи или предоставянето на услуги.
Тези договори обхващат:
а)
поръчките за недвижими имоти;
б)
поръчките за доставки;
в)
поръчките за строителство;
г)
поръчките за услуги.
2. Рамковите споразумения са споразумения между един или повече икономически оператори и един или повече възложители, чиято цел е да се определят условията на договорите, които ще бъдат сключени през даден период, по-конкретно относно цените и, при необходимост, предвидените количества. Рамковите споразумения се уреждат от разпоредбите на настоящия дял във връзка с процедурата за възлагане на обществени поръчки, включително обявяването.
3. Освен в случаите по членове 106-109, настоящият дял не се прилага за безвъзмездните средства, нито за договорите за техническа помощ, сключени с ЕИБ или Европейския инвестиционен фонд.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за определението и обхвата на договорите за възлагане на обществени поръчки, включително рамковите споразумения и отделните договори.
Член 102
Принципи, приложими за обществените поръчки
1. Всички обществени поръчки, финансирани изцяло или частично от бюджета, са в съответствие с принципите на прозрачност, пропорционалност, равно третиране и недопускане на дискриминация.
2. Всички договори за възлагане на обществени поръчки са обект на процедура, която се провежда при осигуряване на конкуренция на възможно най-широка основа, освен когато се използва процедурата на договаряне, посочена в член 104, параграф 1, буква г).
Възлагащите органи не може да използват рамкови споразумения неправомерно или по начин, имащ за своя цел или като резултат предотвратяването, ограничаването или нарушаването на конкуренцията.
Раздел 2
Публикуване
Член 103
Публикуване на обществените поръчки
1. Всички обществени поръчки, чиято стойност надвишава праговете, предвидени в член 118 или член 190, се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз от възложителите.
Обявленията за обществени поръчки се публикуват предварително, освен в случаите, посочени в член 104, параграф 2, и по отношение на обществените поръчки за услуги, обхванати от приложение IIБ към Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги (17).
Публикуването на определена информация, след като обществената поръчка е вече възложена, може да отпадне, когато това би попречило на прилагането на закона, би било в разрез с обществения интерес, би увредило законните стопански интереси на публични или частни предприятия или би могло да наруши лоялната конкуренция помежду им.
2. Обществените поръчки на стойност под праговете, предвидени в член 118 или член 190, и обществените поръчки за услуги, посочени в приложение IIБ към Директива 2004/18/ЕО, се обявяват с подходящи средства.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изискванията, приложими към обявяването на поръчки и публикуването на обявления.
Раздел 3
Процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 104
Процедури за възлагане
1. Процедурите за възлагане на обществени поръчки се провеждат под една от следните форми:
а)
открита процедура;
б)
ограничена процедура;
в)
конкурси;
г)
процедура на договаряне;
д)
състезателен диалог.
Когато дадена обществена поръчка или рамково споразумение представляват интерес за две или повече институции, изпълнителни агенции или органи, посочени в членове 208 и 209, и когато има възможност за постигане на по-голяма ефикасност, съответните възложители се стремят да проведат процедурата за възлагане на обществена поръчка на междуинституционална основа.
Когато дадена обществена поръчка или рамково споразумение са необходими за осъществяването на съвместна дейност между институция и един или повече възложители от държави-членки, процедурата за възлагане на обществена поръчка може да бъде проведена съвместно от институцията и възложителите в определени случаи, които се посочват делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Процедура за възлагане на обществени поръчки може да бъде проведена съвместно с държави от ЕАСТ и със страни кандидатки за членство в Съюза, при условие че тази възможност е била предвидена изрично в двустранен или многостранен договор.
2. За поръчките, чиято стойност надвишава праговете, предвидени в член 118 или в член 190, прилагането на процедурата на договаряне се разрешава единствено в случаите, предвидени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете процедури за възлагане, съвместното възлагане, поръчките с ниска стойност и плащането по фактури.
Член 105
Съдържание на тръжната документация
В тръжната документация се дава пълно, ясно и точно описание на предмета на поръчката и се посочват критериите за отстраняване, подбор и възлагане, приложими за поръчката.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за съдържанието на тръжната документация, включително възможността и условията за преразглеждане на цените и техническите спецификации.
Член 106
Критерии за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки
1. Кандидатите или оферентите се отстраняват от участие в процедурите за възлагане на обществени поръчки, в случай че:
а)
са обявени в несъстоятелност или са в ликвидация, тяхната дейност е под разпореждане на съда, са сключили споразумение с кредиторите, са преустановили дейността си, са обект на производство по тези въпроси или се намират в аналогично положение в резултат на подобна процедура, предвидена в националните законови или подзаконови актове;
б)
те или лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях са осъдени за престъпление по служба с влязла в сила присъда от компетентен орган на държава-членка;
в)
са признати за виновни за тежко нарушение при упражняване на професионалната си дейност, доказано с всякакви средства, които възложителят може да обоснове, включително с решения на ЕИБ и на международни организации;
г)
не са изпълнили своите задължения, свързани с плащането на вноски за социално осигуряване или плащането на данъци в съответствие с правните разпоредби на страната, в която са установени, или с тези на страната на възложителя, или с тези на страната, в която трябва да се изпълни поръчката;
д)
те или лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях са осъдени с влязла в сила присъда за измама, корупция, участие в престъпна организация, изпиране на пари или всякаква друга незаконна дейност, ако тази незаконна дейност накърнява финансовите интереси на Съюза;
е)
са обект на административна санкция, посочена в член 109, параграф 1.
Букви а)-г) от първа алинея не се прилагат в случай на закупуване при особено изгодни условия на стоки от доставчик, който е в процес на окончателна ликвидация на своята дейност, или от синдици или ликвидатори по производство по несъстоятелност, чрез споразумение с кредиторите или друга подобна процедура съгласно националното законодателство.
Букви б) и д) от първа алинея не се прилагат, когато кандидатите или оферентите може да докажат, че са приети адекватни мерки по отношение на лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях, по отношение на които лица е издадено съдебното решение, посочено в буква б) или буква д) от първа алинея.
2. В случай на процедура на договаряне, когато по технически или художествени причини или по причини, свързани със защитата на изключителни права, поръчката може да бъде възложена само на конкретен икономически оператор, институцията може да реши да не отстрани този икономически оператор на посочените в параграф 1, първа алинея, букви а), в) и г) основания, ако това е наложително, за да се осигури непрекъснатостта на дейността на институцията. В такъв случай институцията надлежно мотивира решението си.
3. Кандидатите или оферентите удостоверяват, че не се намират в някое от положенията, посочени в параграф 1. При все това възложителят може да не изисква това удостоверяване при поръчки с много ниска стойност.
За целите на правилното прилагане на параграф 1, кандидатът или оферентът при поискване от възлагащия орган:
а)
когато кандидатът или оферентът е юридическо лице - да предостави информация за собствеността или управлението, контрола и правомощието за представителство на юридическото лице, както и да удостовери, че не се намира в някое от положенията, посочени в параграф 1;
б)
когато е предвидено подизпълнение - да удостовери, че подизпълнителят не се намира в някоя от ситуациите, посочени в параграф 1.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за:
а)
критериите за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки, в това число правилата относно незаконните дейности, представляващи основание за отстраняване;
б)
какви доказателства може да са достатъчни, за да се покаже липсата на положение за отстраняване;
в)
срока на отстраняване. Това отстраняване не може да надхвърля 10 години.
Член 107
Критерии за отстраняване, приложими при възлагане на обществени поръчки
1. Не се възлага поръчка на кандидати или оференти, които в хода на процедурата за възлагане на тази поръчка:
а)
се намират в положение на конфликт на интереси;
б)
са виновни за подаване на декларация с невярно съдържание при представянето на информацията, изискана от възложителя като условие за участие в процедурата за възлагане, или не са представили тази информация;
в)
се намират в някое от положенията за отстраняване от участие в процедурата за възлагане на поръчката, посочени в член 106, параграф 1.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за критериите за отстраняване, приложими в хода на процедурата за възлагане на обществени поръчки, и за определянето на доказателствата, които може да се считат за достатъчни, за да се покаже липсата на положение за отстраняване. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно срока на отстраняване.
Член 108
Централна база данни за отстраняванията
1. Комисията създава и управлява централна база данни за отстраняванията. Тя съдържа подробна информация за кандидатите и оферентите, които са в някое от положенията, посочени в член 106, член 109, параграф 1, първа алинея, буква б) и член 109, параграф 2, буква а). Посочената база данни е обща за институциите, изпълнителните агенции и органите, посочени в член 208. Европейският парламент и Съветът получават ежегодно информация за броя на новите случаи и за общия брой на случаите, въведени в базата данни.
2. Органите на държавите-членки и на третите държави, както и субектите, различни от посочените в параграф 1, които участват в изпълнението на бюджета в съответствие с членове 58 и 61, предоставят на отговорния разпоредител с бюджетни кредити информация за кандидатите и оферентите, които са в някое от положенията, посочени в член 106, параграф 1, първа алинея, буква д), когато поведението на съответния оператор е увредило финансовите интереси на Съюза. Посоченият разпоредител с бюджетни кредити получава тази информация и възлага на счетоводителя да я въведе в базата данни.
Органите и субектите, посочени в първата алинея, имат достъп до информацията, съдържаща се в базата данни, и може да я вземат предвид, в зависимост от случая и на своя отговорност, при възлагането на обществени поръчки, свързани с изпълнението на бюджета.
3. ЕЦБ, ЕИБ и Европейският инвестиционен фонд имат достъп до информацията, съдържаща се в базата данни, за целите на защитата на средствата им и може да я вземат предвид, в зависимост от случая и на своя отговорност, при възлагането на поръчки съгласно правилата им за възлагане на обществени поръчки.
Те изпращат на Комисията информацията за кандидатите и оферентите, които се намират в някое от положенията, посочени в член 106, параграф 1, първа алинея, буква д), когато поведението на съответните оператори е увредило финансовите интереси на Съюза.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за централната база данни за отстраняванията, включително определянето на стандартни процедури и технически характеристики за управлението на базата данни.
5. На органи на трети държави може да бъде предоставен достъп само когато правилата, установени в член 9 на Регламент (ЕО) № 45/2001, са изпълнени и въз основа на оценка на всеки отделен случай.
Член 109
Административни и финансови санкции
1. Възложителят може да налага административни и/или финансови санкции на:
а)
изпълнителите, кандидатите или оферентите в случаите, посочени в член 107, параграф 1, буква б);
б)
изпълнителите, по отношение на които е установено, че са в съществено неизпълнение на задълженията си по поръчките, финансирани от бюджета.
Независимо от това, във всички случаи възложителят първо дава на заинтересованото лице възможност да представи своите забележки.
2. Санкциите, посочени в параграф 1, са пропорционални на значението на поръчката и на сериозността на неправомерните действия и може да включват:
а)
отстраняване на съответния кандидат или оферент, или изпълнител от поръчките и безвъзмездните средства, финансирани от бюджета, за максимален срок от десет години; и/или
б)
плащането на финансови санкции от кандидата или оферента, или изпълнителя в размер до стойността на тази поръчка.
3. С цел по-голяма степен на защита на финансовите интереси на Съюза, институциите може да вземат решение, в съответствие с принципа на пропорционалност, да публикуват своите решения за налагане на административните или финансовите санкции, посочени в параграф 1, след като процедурата съгласно параграф 1 е била напълно спазена.
При вземането на решението да се публикува решение за налагане на административни или финансови санкции, посочено в първа алинея, се отчитат по-специално сериозността на неправомерното поведение, включително неговото въздействие върху финансовите интереси и имиджа на Съюза, изминалото от нарушението време, продължителността и повтаряемостта на нарушението, наличието на умисъл или степента на небрежност на съответния субект и предприетите от него мерки за поправяне на положението.
Решението за публикуване се включва в решението за налагане на административните или финансовите санкции и изрично предвижда публикуването на решението за налагане на санкции или на резюме на това решение на интернет сайта на институцията.
С цел гарантиране на възпиращо въздействие публикуваното резюме включва името на отговорното за неправомерното поведение лице, кратко описание на това нарушение, съответната програма и срока на отстраняването и/или размера на финансовите санкции.
Решението се публикува, след като са били изчерпани правните средства за обжалване на решението или след изтичането на крайния срок за обжалване, като то остава на интернет сайта до края на срока на отстраняване или до 6 месеца след плащането на финансовите санкции, в случай че те са били единствената предприета мярка.
Когато са засегнати физически лица, решението за публикуване се взема при отчитане на правото на неприкосновеност на личния живот и при надлежно спазване на правата, предвидени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за различните административни и финансови санкции за оферентите или кандидатите, които са направили декларации с невярно съдържание, съществени грешки, нередности или измами, или тежко са нарушили договорните си задължения.
Член 110
Критерии за възлагане на поръчките
1. Поръчките се възлагат въз основа на критерии за възлагане, приложими за съдържанието на офертите, след като се провери способността на икономическите оператори, които не са отстранени от участие съгласно членове 106 и 107 и член 109, параграф 2, буква а), въз основа на критериите за подбор, съдържащи се в документите относно процедурата за възлагане на поръчката.
2. Поръчките се възлагат чрез процедурата за автоматично възлагане или чрез процедурата за възлагане на оферента, представил икономически най-изгодната оферта.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно определянето на критериите за подбор и критериите за възлагане. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно документите, доказващи икономическия и финансов капацитет и доказателствата за технически и професионален капацитет, както и подробни правила относно електронните търгове и офертите с необичайно ниска стойност.
Член 111
Представяне на оферти
1. Организацията на представянето на офертите гарантира наличието на истинска конкуренция, както и поверителността на съдържанието на офертите до едновременното им отваряне.
2. Комисията гарантира чрез подходящи средства и при условията на член 95, че оферентите може да въвеждат съдържанието на офертите и евентуални подкрепящи доказателства в електронен формат („електронно възлагане на обществени поръчки“).
Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета за напредъка по изпълнението на настоящата разпоредба в срок 28 октомври 2014 г. и на редовни интервали след това.
3. Ако бъде счетено за уместно и пропорционално, възложителят може да изиска от оферентите да предоставят предварително обезпечение като гаранция, че представените оферти няма да бъдат оттеглени.
4. С изключение на поръчките с ниска стойност, посочени в член 104, параграф 3, заявленията и офертите се отварят от комисия по отварянето, назначена за тази цел. Всички оферти или заявления, които са обявени от комисията като неотговарящи на посочените условия, се отхвърлят.
5. Всички заявления за участие или оферти, обявени от комисията по отварянето за отговарящи на определените условия, се оценяват въз основа на критериите, предвидени в документите относно процедурата за възлагане на поръчката, за да се предложи на възложителя да възложи поръчката или да организира електронен търг.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за представянето на оферти и установяването на сроковете за получаване на оферти и заявления за участие, сроковете за достъп до тръжната документация и сроковете при спешни случаи. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно различните методи на комуникация и подробните правила относно възможността за тръжна гаранция, отварянето на офертите, заявленията за участие и комисията за оценка на офертите и заявленията за участие.
Член 112
Принципи на равно третиране и на прозрачност
1. Докато процедурата за възлагане на обществена процедура е в ход, всички контакти между възложителя и кандидатите или оферентите трябва да отговарят на условия, които гарантират прозрачност и равно третиране. Те не може да водят до изменения в условията на поръчката или в условията на първоначално подадената оферта.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за принципите на равно третиране и на прозрачност. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно позволените контакти между възложителите и оферентите по време на процедурата на възлагане на поръчката, минималните изисквания за протокола от оценката и минималната информация във връзка с решението на възложителя.
Член 113
Решение за възлагане
1. Разпоредителят с бюджетни кредити решава на кого да се възложи поръчката съгласно критериите за подбор и възлагане, определени предварително в документите относно процедурата за възлагане на поръчката и в правилата за възлагане на обществени поръчки.
2. Възложителят уведомява всички кандидати или оференти, чиито заявления или оферти са отхвърлени, за основанията, на които е взето решението и за продължителността на периода на изчакване, посочен в член 118, параграф 2. Възложителят уведомява всички оференти, които изпълняват критериите за отстраняване и за подбор и които подадат писмено запитване, за характеристиките и сравнителните предимства на спечелилата оферта и за името на оферента, на когото се възлага поръчката.
Въпреки това не е необходимо да се оповестяват определени подробности, когато оповестяването би попречило на прилагането на закона, би било в разрез с обществения интерес, би увредило законните стопански интереси на публични или частни предприятия или би нарушило лоялната конкуренция между тези предприятия.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за решението за възлагане и подписването и изпълнението на договора.
Член 114
Отмяна на процедурата за възлагане на поръчки
Преди да се подпише договорът, възложителят може да се откаже от поръчката или да отмени процедурата за възлагането, без кандидатите или оферентите да имат право на обезщетение.
Решението се мотивира и се свежда до знанието на кандидатите или оферентите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за отмяната на процедурата за възлагане на поръчки.
Раздел 4
Гаранции и корективни мерки
Член 115
Гаранции
Освен в случай на поръчки с ниска стойност, ако счете за уместно и пропорционално, възложителят може, индивидуално за всеки отделен случай и при извършен анализ на риска, да изисква от изпълнителите да предоставят гаранция с цел:
а)
да се осигури пълното изпълнение на поръчката или
б)
да се ограничат финансовите рискове, свързани с плащането на предварителното финансиране.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила, включително критериите за анализ на риска, за гаранциите, изисквани от изпълнителите.
Член 116
Грешки, нередности и измами в рамките на процедурата
1. Когато се установи, че процедурата за възлагане на поръчката е опорочена поради съществени грешки, нередности или измами, възложителят спира временно процедурата и може да предприеме всички необходими мерки, включително и отмяна на процедурата.
Когато след възлагането на поръчката се окаже, че процедурата за възлагане или изпълнението на поръчката са опорочени поради съществени грешки, нередности или измами, възложителят може, в зависимост от достигнатия етап в процедурата, да не сключи договора, да спре временно неговото изпълнениеръчката или при необходимост да прекрати договора.
Когато тези грешки, нередности или измами се дължат на изпълнителя, възложителят може също така да откаже да извърши плащанията, да събере вече изплатените суми или да прекрати всички договори, сключени с този изпълнител, пропорционално на сериозността на грешките, нередностите или измамите.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за спирането на изпълнението на договора в случай на грешки, нередности и измами.
ГЛАВА 2
Разпоредби, приложими за поръчките, възлагани от институциите за техни нужди
Член 117
Възложител
1. Институциите се считат за възложители, когато възлагат поръчки за свои нужди. Те делегират в съответствие с член 65 правомощията, необходими за упражняване на функциите на възложител.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за делегирането на функциите на възложител, включително установяването на подходящото равнище за изчисляването на праговете.
Член 118
Приложими прагове
1. При спазване на дял IV на втора част, в Директива 2004/18/ЕО са предвидени праговете, които определят:
а)
условията за публикуване, посочени в член 103;
б)
избора на процедурите, посочени в член 104, параграф 1;
в)
съответните срокове.
2. При спазване на изключенията и условията, определени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, при поръчки, попадащи в приложното поле на Директива 2004/18/ЕО, възложителят не подписва договор или рамково споразумение със спечелилия поръчката оферент до изтичането на период на изчакване.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за приложимите прагове, отделните договори и договорите, включващи обособени позиции, оценката на стойността на определени договори и периода на изчакване преди подписването на договора.
Член 119
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
1. В процедурите за възлагане на поръчки може да участват при равни условия всички физически и юридически лица, попадащи в обхвата на Договорите, и всички физически и юридически лица от трета държава, която е сключила със Съюза специално споразумение в областта на обществените поръчки, при условията, предвидени в това споразумение.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила по отношение на доказателствата за право на участие в обществени поръчки.
2. OLAF упражнява правомощията, предоставени на Комисията с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (18), да извършва проверките и контрола на място в държавите-членки и, в съответствие със споразуменията за сътрудничество и взаимопомощ, които са в сила, в трети държави и в помещенията на международни организации.
Член 120
Правила на Световната търговска организация относно възлагането на поръчки
Когато се прилага Многостранното споразумение относно обществените поръчки, сключено в рамките на Световната търговска организация, процедурите за възлагане на обществени поръчки са отворени и за граждани на държавите, които са ратифицирали посоченото споразумение, при условията, предвидени в него.
ДЯЛ VI
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
ГЛАВА 1
Обхват и форма на безвъзмездните средства
Член 121
Обхват на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства представляват преки финансови помощи, отпускани безвъзмездно от бюджета, с цел финансиране на:
а)
дейност, предназначена да подпомогне постигането на цел на политиката на Съюза;
б)
функционирането на орган, който преследва цел от общ интерес на Съюза или има цел, съставляваща част от политика на Съюза и подкрепяща такава политика („безвъзмездни средства за оперативни разходи“).
Безвъзмездните средства се предвиждат или в писмено споразумение, или в решение на Комисията, за което бенефициерът на безвъзмездни средства се уведомява.
Комисията може да установи защитена електронна система за връзка с бенефициерите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробното уточняване на обхвата на безвъзмездните средства и относно правилата, определящи дали трябва да се използват споразумения или решения за отпускане на безвъзмездни средства. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробностите по отношение на електронната система за връзка, включително условията, при които да се считат за оригинали и да бъдат подписани документи, представени с помощта на тези системи, включително споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, и използването на рамкови партньорства.
2. Не представляват безвъзмездни средства по смисъла на настоящия дял:
а)
разходите за членовете и служителите на институциите и вноските за Европейските училища;
б)
обществените поръчки, посочени в член 101, помощите, изплатени като макрофинансово подпомагане, и бюджетното подпомагане;
в)
финансовите инструменти, както и акционерните или дяловите участия в международни финансови институции, като например Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР), или специализираните органи на Съюза, като например Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ);
г)
вноските, изплащани от Съюза за участие в органи, в които той членува;
д)
разходите, изпълнявани в режим на споделено управление и непряко управление по смисъла на членове 58, 59 и 60, освен ако не е предвидено друго във финансовите правила, приложими за бюджета на субектите или лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в) или в споразуменията за възлагане;
е)
вноските за изпълнителните агенции, посочени в член 62, изплащани по силата на акта за учредяването на всяка от агенциите;
ж)
разходите във връзка с риболовните пазари, посочени в член 3, параграф 2, буква е) от Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (19);
з)
възстановяването на пътни и дневни разходи, направени от лица, поканени или упълномощени от институциите, или, когато е уместно, всякакви други обезщетения, изплатени на тези лица;
и)
присъдените на конкурси награди, по отношение на които се прилага дял VII на първа част.
3. Отстъпките по лихвените проценти и субсидиите за гаранционни такси се считат за безвъзмездни средства, ако не са комбинирани в една-единствена мярка с финансовите инструменти, посочени в дял VIII на първа част.
Разпоредбите на настоящия дял се прилагат към тези отстъпки и субсидии, с изключение на:
а)
принципа на съфинансиране, установен в член 125, параграф 3;
б)
принципа на недопускане на печалба, установен в член 125, параграф 4;
в)
за дейности, чиято цел е засилване на финансовия капацитет на бенефициера или генерирането на приход, оценката на финансовия капацитет на заявителя, посочена в член 132, параграф 1;
4. Всяка институция може да предоставя безвъзмездни средства за комуникационни дейности, когато, поради надлежно обосновани причини, използването на процедури за възлагане на обществени поръчки не е подходящо.
Член 122
Бенефициери
1. Когато няколко субекта отговарят на критериите за получаване на безвъзмездни средства и заедно формират един субект, този субект може да бъде третиран като единствен бенефициер, включително когато субектът е създаден специално за целите на изпълнение на дейността, която подлежи на финансиране с безвъзмездните средства.
2. За целите на настоящия дял следните субекти се считат за субекти, свързани с бенефициера:
а)
субекти, формиращи бенефициера в съответствие с параграф 1;
б)
субекти, които отговарят на критериите за допустимост и които не са в никое от положенията, посочени в член 131, параграф 4, и които имат връзка с бенефициера, по-специално правна връзка или връзка посредством собствения капитал, която не е ограничена нито до дейността, нито е създадена с единствената цел на нейното изпълнение.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно минималното съдържание на споразуменията или решенията за отпускане на безвъзмездни средства, в частност, когато безвъзмездните средства се отпускат на няколко субекта, конкретните задължения на координатора, по целесъобразност, и на другите бенефициери, приложимият режим на отговорност и условията за добавяне или отстраняване на бенефициер.
Член 123
Форми на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства може да бъдат отпуснати под формата на:
а)
възстановяване на определена част от действително направените допустими разходи, посочени в член 126;
б)
възстановяване въз основа на единичните разходи;
в)
еднократни суми;
г)
финансиране с единна ставка;
д)
комбинация от формите, посочени в букви а)-г).
2. При определяне на подходящата форма на безвъзмездни средства се отчитат в максимално възможна степен интересите и счетоводните методи на потенциалните бенефициери.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно правилата за различните форми на безвъзмездните средства, включително безвъзмездните средства с ниска стойност.
Член 124
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
1. Без да се засягат разпоредбите на основния акт, използването на еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка се разрешава с решение на Комисията, гарантиращо зачитане на принципа на равно третиране на бенефициерите за една и съща категория дейности или работни програми.
Когато максималната сума на безвъзмездните средства не надвишава сумата на безвъзмездни средства с ниска стойност, разрешението може да бъде дадено от компетентния разпоредител с бюджетни кредити.
2. Разрешението е подкрепено най-малко от следното:
а)
обосновка на уместността на тези форми на финансиране с оглед на естеството на подкрепяните дейности или работни програми, както и с оглед на рисковете от нередности и измами и разходите за контрол;
б)
посочване на разходите или категориите разходи, обхванати от еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка, които не включват недопустими съгласно приложимите правила на Съюза разходи;
в)
описание на методите за определяне на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, както и на условията за гарантиране в разумна степен на спазване на принципите за недопускане на печалба и за съфинансиране и за избягване на двойно финансиране на разходи. Тези методи се основават на:
i)
статистически данни или подобни обективни средства; или
ii)
подход, специфичен за всеки бенефициер, чрез използване на заверени или подлежащи на одит ретроспективни данни на бенефициера или на обичайните му практики за определяне и анализ на разходите.
3. Когато бъде разрешено използване на обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да оцени съответствието на тези практики с посочените в параграф 2 условия предварително или чрез подходяща стратегия за последващ контрол.
Ако съответствието на обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите с условията, посочени в параграф 2, е установено предварително, размерът на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, определен чрез прилагане на тези практики, не се подлага на последващи проверки.
Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да счете, че обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите съответстват на условията, посочени в параграф 2, ако те се приемат от националните органи по сравними схеми за финансиране.
4. В решението или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се разреши или да се наложи финансиране под формата на единни ставки на косвените разходи на бенефициера в размер до 7 % от общите допустими преки разходи за дейността, освен когато бенефициерът получава безвъзмездни средства за оперативни разходи, финансирани от бюджета. Максималният размер от 7 % може да бъде надвишен въз основа на мотивирано решение на Комисията.
5. Собствениците на МСП и други физически лица, които не получават заплата, може да обявят допустими разходи за персонал за работата, извършена по дейност или работна програма, въз основа на единични разходи, определени посредством решение на Комисията.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка.
ГЛАВА 2
Принципи
Член 125
Общи принципи, приложими за безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства се отпускат съобразно принципите на прозрачност и на равно третиране.
2. Без да се засяга член 130, не се допуска кумулиране или отпускане със задна дата на безвъзмездните средства.
3. Безвъзмездните средства включват съфинансиране, без да се засягат специалните правила, определени в дял IV на втора част.
Освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго, статутът и финансирането на политическите партии на европейско равнище са установени в Регламент (ЕО) № 2004/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 4 ноември 2003 г. относно статута и финансирането на политическите партии на европейско равнище (20).
4. Безвъзмездните средства не може да имат за цел или резултат реализирането на печалба в рамките на дейността или на работната програма на бенефициера („принцип на недопускане на печалба“).
Първата алинея не се прилага по отношение на:
а)
дейностите, чиято цел е засилване на финансовия капацитет на бенефициера или дейностите, които генерират приход, за да се гарантира тяхната непрекъснатост след периода на финансиране от Съюза, предвиден в решението или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
стипендиите за образование, изследователска дейност или професионално обучение, отпуснати на физически лица.
в)
друга пряка помощ, изплатена на най-нуждаещи се физически лица, като безработни лица и бежанци;
г)
безвъзмездните средства въз основа на единна ставка и/или еднократни суми и/ или единични разходи, когато те отговарят на условията по член 124, параграф 2;
д)
безвъзмездните средства с ниска стойност.
Когато се реализира печалба, Комисията има право да извърши събиране на процент от печалбата, който отговаря на вноската на Съюза за допустимите разходи, действително извършени от бенефициера за изпълнение на дейността или работната програма.
5. За целите на настоящия дял печалбата се определя като излишъкът на приходите спрямо допустимите разходи, направени от бенефициера, когато се прави заявката за плащане на остатъка.
Приходите, посочени в първа алинея, се ограничават до дохода, генериран от дейността или работната програма, както и целевите финансови вноски от донори за финансирането на допустимите разходи.
В случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, сумите, предвидени за натрупване на резерви, не се вземат предвид за целите на проверката на спазването на принципа за недопускане на печалба.
6. Ако политическа партия на равнището на Съюза реализира излишък на приходите спрямо разходите в края на финансова година, за която е получила безвъзмездни средства за оперативни разходи, чрез дерогация от установения в параграф 4 принцип за недопускане на печалба част от този излишък в размер до 25 % от общите приходи за посочената година може да бъде пренесена за следващата година, при условие че се използва преди края на първото тримесечие на тази следваща година.
За целите на проверката на спазването на принципа за недопускане на печалба не се вземат предвид собствените средства, по-специално даренията и приходите от членски внос, натрупани при годишната дейност на политическа партия на равнището на Съюза, които надвишават 15 % от поеманите от бенефициера допустими разходи.
Втора алинея не се прилага, ако финансовите резерви на политическа партия на равнището на Съюза надвишават 100 % от средните й годишни приходи.
7. На Европейската инвестиционна банка или ЕИБ може да бъдат отпуснати, без покани за представяне на предложения, безвъзмездни средства за дейности, свързани с предоставянето на техническа помощ. В такива случаи член 131, параграфи 2-5 и член 132, параграф 1 не се прилагат.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210за допълване на общите принципи, приложими за безвъзмездните средства, включително принципа за недопускане на печалба и принципа на съфинансиране. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно определението за техническа помощ.
Член 126
Допустими разходи
1. Безвъзмездните средства не надвишават общ таван, изразен като абсолютна стойност, който се определя въз основа на прогнозните допустими разходи.
Безвъзмездните средства не надвишават допустимите разходи.
2. Допустимите разходи са действително направени от бенефициера на безвъзмездни средства разходи, които отговарят на всички изброени по-долу критерии:
а)
направени са през периода на осъществяване на дейността или работната програма, с изключение на разходите във връзка с окончателните отчети и одиторските заверки;
б)
посочени са в прогнозния общ бюджет за дейността или работната програма;
в)
необходими са за изпълнението на дейността или работната програма, за които се отпускат безвъзмездните средства;
г)
възможно е да бъдат установени и проверени, по-специално като се записват в счетоводната документация на бенефициера и се определят съгласно приложимите счетоводни стандарти на държавата, в която бенефициерът е установен, и в съответствие с неговите обичайни практики за определяне и анализ на разходите;
д)
отговарят на разпоредбите на приложимото данъчно и социално законодателство;
е)
те са приемливи, обосновани и отговарят на принципа на добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
3. Поканите за представяне на предложения посочват категориите разходи, считани за допустими за финансиране от Съюза.
Без да се засяга основният акт и в допълнение към параграф 2, следните категории разходи се считат за допустими, ако отговорния разпоредител с бюджетни кредити ги е посочил като такива в поканата за представяне на предложения:
а)
разходи за гаранция за предварителното финансиране, представена от бенефициера на безвъзмездните средства, когато такава гаранция е изискана от отговорния разпоредител с бюджетни кредити съгласно член 134, параграф 1;
б)
разходи за външни одити, когато такива одити са изискани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в подкрепа на исканията за плащане;
в)
данък добавена стойност („ДДС“), когато не е възстановим по приложимото национално законодателство за ДДС и е платен от бенефициер, различен от данъчно незадължено лице, както е определено в член 13, параграф 1, първа алинея от Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност (21);
г)
разходи за амортизация, при условие че те са действително направени от бенефициера;
д)
разходи за заплати на персонала от националните администрации, до размера, в който те съответстват на разходите за дейности, които съответните обществени органи не биха извършили, ако въпросният проект не е бил започнат.
4. Разходите, направени от субекти, свързани с бенефициера, както е описано в член 122, може да се приемат за допустими от отговорния разпоредител с бюджетни кредити по поканата за представяне на предложения. В този случай се прилагат едновременно следните условия:
а)
съответните субекти са посочени в споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
съответните субекти изпълняват правилата, приложими за бенефициера съгласно споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства по отношение на допустимостта на разходите и правата на Комисията, OLAF и Сметната палата за провеждане на проверки и одити.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно допълнителни уточнения във връзка с допустимите разходи.
Член 127
Съфинансиране в натура
1. Съфинансирането под формата на вноски в натура не се взема предвид за целите на изчисляването на печалбата, генерирана от безвъзмездните средства.
2. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да приеме вноски в натура като съфинансиране, ако прецени, че е необходимо или целесъобразно. Когато съфинансирането в натура се предлага в подкрепа на безвъзмездни средства с ниска стойност и отговорният разпоредител с бюджетни кредити е решил да го откаже, той обосновава защо това е ненужно или нецелесъобразно.
Тези вноски не надвишават:
а)
размера на фактически извършените разходи от трети лица, надлежно удостоверени от счетоводна документация;
б)
или, при липса на подобни документи, разходите, които съответстват на общоприетите разходи на въпросния пазар.
Вноските в натура се представят отделно в прогнозния бюджет, така че да се отразят общите средства, заделени за тази дейност. Единичната стойност на тези вноски се оценява в предварителния бюджет и не подлежи на по-нататъшна промяна.
Вноските в натура зачитат националните правила в данъчната област и в областта на социалната сигурност.
Член 128
Прозрачност
1. Безвъзмездните средства са предмет на работна програма, която се публикува, преди да започне изпълнението й.
Тази работна програма се изпълнява чрез публикуването на покани за представяне на предложения, освен в надлежно обосновани извънредни случаи на спешност или когато характеристиките на бенефициера или на дейността го налагат като единствена възможност за определена дейност, или когато бенефициерът е посочен в основен акт.
Първата алинея не се прилага за помощ за управление на кризи, операции за гражданска защита или операции за предоставяне на хуманитарна помощ.
2. В поканите за представяне на предложения се посочва планираната дата, до която всички заявители ще бъдат информирани за резултатите от оценката на техните заявления и индикативната дата за подписване на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства или уведомяване за решенията за отпускане на безвъзмездни средства.
Тези дати се определят въз основа на следните периоди:
а)
за информиране на всички заявители за резултатите от оценката на техните заявления - максимум шест месеца, считано от крайната дата за подаване на пълните предложения;
б)
за подписване със заявителите на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяването им за такива решения - максимум три месеца, считано от датата на информиране на успешните заявители.
Тези срокове може да бъдат адаптирани, за да се вземе предвид времето, необходимо за съобразяване със специфичните процедури, които могат да бъдат изисквани в основния акт в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (22) и може да бъдат надхвърлени в изключителни, надлежно обосновани случаи, по-специално за сложни дейности, когато е налице голям брой предложения или закъснения по вина на заявителите.
Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити докладва в годишния си отчет за дейността за средната продължителност на сроковете, използвани за информиране на заявителите, за подписване на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяване за решенията за отпускане на безвъзмездни средства. В случай на надхвърляне на сроковете, посочени във втората алинея, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити посочва причините за това и ако липсва надлежна обосновка в съответствие с трета алинея, предлага коригиращо действие.
3. Всички безвъзмездни средства, отпуснати през финансовата година, се публикуват ежегодно в съответствие с член 35, параграфи 2 и 3.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за изискванията за работната програма, съдържанието на поканите за представяне на предложения, изключенията от тези покани, информацията за заявителите и последващото публикуване.
Член 129
Принцип на некумулативно отпускане
1. Всяка дейност може да води до отпускането само на една сума безвъзмездни средства от бюджета за един бенефициер, освен ако е разрешено друго в съответните основни актове.
На един бенефициер може да бъде отпусната само една сума безвъзмездни средства за оперативни разходи от бюджета за финансовата година.
Заявителят незабавно информира разпоредителите с бюджетни кредити за всякакви многократни заявления и многократни плащания на безвъзмездни средства, свързани с една и съща дейност или с една и съща работна програма.
При никакви обстоятелства едни и същи разходи не може да се финансират два пъти от бюджета.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за принципа на некумулативно отпускане на безвъзмездни средства.
Член 130
Принцип на забрана за отпускане със задна дата
1. Безвъзмездни средства може да бъдат отпуснати за дейност, която вече е започнала, ако заявителят може да обоснове необходимостта от започване на дейността преди подписването на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или преди уведомлението за решението за отпускане на безвъзмездни средства.
В такива случаи допустимите за финансиране разходи не предхождат датата на подаване на заявлението за безвъзмездни средства, освен в надлежно обосновани извънредни случаи, предвидени в основния акт, или в случай на изключителна спешност за помощ за управление на кризи, операции за гражданска защита и операции за хуманитарна помощ или в ситуации на предстояща или непосредствена опасност, която заплашва да ескалира във въоръжен конфликт или да дестабилизира дадена държава, когато включването на Съюза на ранен етап би било от голямо значение за предотвратяване на конфликта.
Безвъзмездни средства не може да бъдат отпускани със задна дата за вече приключени дейности.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила относно принципа за неотпускането на безвъзмездни средства със задна дата.
2. В случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се подписва или решението за отпускане на безвъзмездни средства се обявява в срок от шест месеца след началото на бюджетната година на бенефициера. Допустимите за финансиране разходи не може да бъдат направени преди подаването на заявлението или преди началото на финансовата година на бенефициера.
ГЛАВА 3
Процедура за отпускане
Член 131
Заявления за безвъзмездни средства
1. Заявленията за безвъзмездни средства се представят в писмена форма, включително, по целесъобразност, в защитен електронен формат.
Когато счита това за осъществимо, Комисията предоставя възможността за подаване на заявления за безвъзмездни средства онлайн.
2. Заявленията за безвъзмездни средства са допустими, ако са подадени от следните лица:
а)
юридически лица; или
б)
физически лица, доколкото това се изисква от естеството или характеристиките на дейността или целта, преследвана от заявителя.
За целите на първа алинея, буква а) заявленията за безвъзмездни средства може да бъдат допустими, ако са подадени от субекти, които нямат правосубектност съгласно приложимото национално право, при условие че техните представители имат способността да поемат правни задължения от името на субекта и предоставят гаранции за защитата на финансовите интереси на Съюза, които са равностойни на гаранциите, предоставени от юридическите лица.
3. В заявлението се посочва правният статут на заявителя и се показва неговият финансов и оперативен капацитет да изпълни предложената дейност или работна програма.
За целта заявителят подава клетвена декларация и - освен ако безвъзмездните средства не са с ниска стойност, всички оправдателни документи, изисквани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити въз основа на оценка на риска. Предварително изискуемите документи се посочват в поканата за представяне на предложения.
Проверката на финансовия капацитет не се прилага към физически лица стипендианти, към физически лица, които са сред най-нуждаещите се и получават пряка помощ, към публични органи или към международни организации. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в зависимост от оценка на риска, да отмени задължението за проверка на оперативния капацитет на публични органи или международни организации.
4. Член 106, параграф 1 и членове 107, 108 и 109 се прилагат и по отношение на заявителите за безвъзмездни средства. Заявителите удостоверяват, че не се намират в някое от положенията, посочени в тези членове. Въпреки това, отговорният разпоредител с бюджетни кредити не изисква това удостоверяване:
а)
за безвъзмездни средства с ниска стойност;
б)
когато такова удостоверение е предоставено наскоро в рамките на друга процедура за отпускане.
5. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да налага на заявителите административни и финансови санкции, които са ефективни, пропорционални и възпиращи, при условията на член 109.
Тези санкции може да се налагат също и на бенефициери, които в момента на представяне на заявлението или по време на изпълнението на безвъзмездните средства са представили декларации с невярно съдържание при предоставянето на информацията, изисквана от отговорния разпоредител с бюджетни кредити, или не са предоставили тази информация.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за организацията, свързана със заявленията за безвъзмездни средства, доказателствата за непопадане в положение за отстраняване, заявителите без юридическа правосубектност, юридическите лица, формиращи един заявител, финансовите и административните санкции, критериите за допустимост и безвъзмездните средства с ниска стойност.
Член 132
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
1. Критериите за подбор, обявени предварително в поканата за оферти трябва да дават възможност за оценка на способността на заявителя да осъществи предложената дейност или работна програма.
2. Критериите за отпускане на безвъзмездни средства, обявени предварително в поканата за представяне на предложения, дават възможност да се оцени качеството на представените предложения спрямо набелязаните цели и приоритети.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за критериите за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 133
Процедура за оценяване
1. Предложенията се оценяват въз основа на предварително обявени критерии за подбор и за отпускане на средствата, за да се определят предложенията, които може да бъдат финансирани.
2. След това въз основа на оценката, предвидена в параграф 1, отговорният разпоредител с бюджетни кредити съставя списък на одобрените бенефициери и суми.
3. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити информира писмено заявителите за решенията по техните заявления. В случай че заявената сума не е отпусната, съответната институция посочва основанията за отхвърляне на заявлението, с конкретно позоваване на критериите за подбор и отпускане на средствата.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за оценката и отпускането на безвъзмездните средства и информирането на заявителите.
ГЛАВА 4
Плащане и контрол
Член 134
Гаранция за предварителното финансиране
1. Ако счете за уместно и пропорционално, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, индивидуално за всеки отделен случай и при извършен анализ на риска, да изиска от бенефициера да предостави предварително гаранция с цел да се ограничат финансовите рискове, свързани с плащането на предварителното финансиране.
2. Независимо от параграф 1 не се изискват гаранции в случай на безвъзмездни средства с ниска стойност.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за гаранцията за предварителното финансиране.
Член 135
Плащане на безвъзмездните средства и контрол
1. Размерът на безвъзмездните средства става окончателен едва след като отговорният разпоредител с бюджетни кредити приеме окончателните доклади и отчети, без това да засяга последващите проверки от съответната институция, които се извършват своевременно.
2. Ако се установи, че процедурата за отпускане на безвъзмездните средства е опорочена поради съществени грешки, нередности или измами, отговорният разпоредител с бюджетни кредити спира временно процедурата и може да предприеме всички необходими мерки, включително отмяна на процедурата. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити информира незабавно OLAF за предполагаемите случаи на измама.
3. Ако след отпускане на безвъзмездните средства бъде установено, че процедурата по отпускането или усвояването на безвъзмездните средства са опорочени от съществени грешки, нередности, измами или неизпълнение на задължения, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в зависимост от достигнатия етап в процедурата и при условия че на заявителя или бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки:
а)
да откаже да сключи споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или да откаже да изпрати уведомление за решението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
да спре временно изпълнението на безвъзмездните средства; или
в)
по целесъобразност да прекрати споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства.
4. Когато такива грешки, нередности или измами се дължат на бенефициера или бенефициерът не изпълни задълженията си по споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в допълнение, да намали безвъзмездните средства или да събере суми, изплатени недължимо съгласно споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства, пропорционално на тежестта на грешките, нередностите или измамите или на неизпълнението на задълженията, при условие че на бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки.
5. Когато при контрола или одитите се установят системни или повтарящи се грешки, нередности, измами или неизпълнение на задълженията, които се дължат на бенефициера и имат съществени последици за повече от една безвъзмездна помощ, отпусната на този бенефициер при сходни условия, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да преустанови временно изпълнението на всички засегнати безвъзмездни средства или по целесъобразност да прекрати съответните споразумения или решения за отпускане на безвъзмездни средства с въпросния бенефициер, пропорционално на тежестта на грешките, нередностите, измамите или неизпълнението на задълженията, след като на бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки.
След провеждане на процедура по преглед на доказателствата отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в допълнение, да намали безвъзмездните средства или да събере сумите, изплатени недължимо по всички безвъзмездни средства, засегнати от посочените в първата алинея системни или повтарящи се грешки, нередности, измами или неизпълнение на задълженията, които може да бъдат одитирани съгласно споразуменията или решенията за отпускане на безвъзмездни средства.
6. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити определя сумите, които да бъдат приспаднати или събрани, когато е възможно и практически осъществимо, на основата на разходите, които са недължимо декларирани като допустими за всяка съответна безвъзмездна помощ, след приемане на преразгледаните финансови обосновки, представени от бенефициера.
7. Когато не е възможно или практически осъществимо да се определи точно размерът на недопустимите разходи за всяка съответна безвъзмездна помощ, сумите, които трябва да бъдат приспаднати или събрани, може да се определят чрез екстраполиране на процента намаление или събиране, който се прилага по отношение на безвъзмездни средства, за които е било доказано наличието на системни или повтарящи се грешки или нередности, а когато недопустимите разходи не може да служат като основа за определяне на сумите, които да бъдат приспаднати или събрани, чрез прилагането на единна ставка, при спазване на принципа на пропорционалност. На бенефициера се дава възможност да представи своите забележки относно метода на екстраполиране или приложимата единна ставка и да предложи надлежно обоснован алтернативен метод или ставка преди намалението или събирането.
8. Комисията гарантира равно третиране на бенефициерите по дадена програма, по-специално когато тя се изпълнява от няколко отговорни разпоредители с бюджетни кредити.
На бенефициерите се предоставя информация за начините на оспорване на решенията, взети съгласно параграфи 3, 4, 5, 6 и б7 от настоящия член, в съответствие с член 97.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за плащането на безвъзмездните средства и контрола, включително правила относно оправдателните документи и спирането и намаляването на безвъзмездните средства.
Член 136
Срокове за съхраняване на документация
1. Бенефициерите съхраняват документация, оправдателни документи, статистически данни и други записи във връзка с отпуснати безвъзмездни средства за период от пет години след плащането на остатъка и за период от три години в случай на безвъзмездни средства с ниска стойност.
2. Документация във връзка с одити, обжалвания, съдебни дела или подадени искове за вземания, възникнали от изпълнението на проекта, се съхранява до приключването на тези одити, обжалвания, съдебни дела или искове.
ГЛАВА 5
Изпълнение
Член 137
Договори за изпълнение и финансова подкрепа за трети лица
1. Когато изпълнението на дейност или на работна програма изисква предоставянето на финансова подкрепа на трети лица, бенефициерът може да предостави такава финансова подкрепа, при условие че са спазени следните условия:
а)
преди да отпусне безвъзмездните средства, отговорният разпоредител с бюджетни кредити е проверил, че бенефициерът дава адекватни гаранции по отношение на събирането на сумите, дължими на Комисията;
б)
условията за предоставяне на такава подкрепа са строго определени в решението за отпускане на безвъзмездни средства или в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства между бенефициера и Комисията, за да се избегне възможността бенефициерът да действа по своя преценка;
в)
съответните суми са малки, с изключение на случаите, когато финансовата подкрепа е основна цел на дейността.
2. Във всяко решение или споразумение за отпускане на безвъзмездни средства се предвижда изрично правото на Комисията и на Сметната палата да упражняват правомощията си на контрол по отношение на документи, помещения и информация, включително съхраняваната на електронни носители, спрямо всички трети лица, които са получили средства на Съюза.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила във връзка с договорите за изпълнение и финансовата подкрепа за трети лица.
ДЯЛ VII
НАГРАДИ
Член 138
Общи правила
1. Наградите се дават при спазване на принципите на прозрачност и равно третиране. Наградите насърчават постигането на целите на политиките на Съюза.
2. За тази цел наградите са предмет на работна програма, която се публикува преди да започне нейното изпълнение. Работната програма се изпълнява чрез обявяване на конкурси.
Конкурсите за награди с единична стойност 1 000 000 EUR или повече може да се публикуват само ако са предвидени в справките или друг съответен документ, посочен в член 38, параграф 3, буква д).
В правилата на конкурса се определят най-малко условията за участие, в това число критериите за изключване съгласно член 106, параграф 1 и членове 107, 108 и 109, критериите за присъждане, размерът на наградата и условията на плащане.
Наградите не може да се присъждат пряко без конкурс и се публикуват ежегодно в съответствие с член 35, параграфи 2 и 3.
3. Участията в конкурси се оценяват от орган от експерти въз основа на публикуваните конкурсни правила.
Наградите се присъждат след това от отговорния разпоредител с бюджетни кредити въз основа на оценката на органа от експерти, които имат свободата да решат дали да препоръчат присъждането на награди в зависимост от направената от тях оценка на качеството на участващите проекти.
4. Размерът на наградата не се обвързва с извършените от победителя разходи.
5. Когато изпълнението на дадено действие или работна програма изисква присъждането на награди на трети лица от бенефициер на безвъзмездни средства на Съюза, бенефициерът може да присъжда такива награди, при условие че минималното съдържание на правилата на конкурса, посочени в параграф 2, е строго определено в решението за отпускане на безвъзмездни средства или в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства между бенефициера и Комисията, без възможности за действия по собствена преценка.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за наградите, включително програмиране, правила на конкурса, последващо публикуване, оценка, информация и уведомяване на победителите.
ДЯЛ VIII
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 139
Обхват
1. Финансовите инструменти се разрешават с основен акт.
Без да се засяга първата алинея, финансови инструменти може да бъдат създавани, в надлежно обосновани случаи, без да се разрешават с основен акт, при условие че тези инструменти са включени в бюджета в съответствие с член 49, параграф 1, буква д).
2. Когато помощта на Съюза се предоставя чрез финансови инструменти и комбинирано в една единна мярка с елементите, които са пряко свързани с финансовите инструменти, насочени към същите крайни получатели, включително техническата помощ, отстъпките по лихвените проценти и субсидиите за гаранционни такси, за всички елементи на тази мярка се прилага настоящият дял.
3. Когато финансовите инструменти са комбинирани с безвъзмездни средства, които се финансират от бюджета по дял VI на първа част за елементи, които не са пряко свързани с финансовите инструменти, се водят отделни записи за всеки източник на финансиране.
4. Комисията може да изпълнява финансовите инструменти чрез пряко управление или чрез непряко управление, според предвиденото в основния акт, чрез възлагане на задачи по изпълнението на субектите съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi).
Когато изпълняват финансови инструменти, субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi), може допълнително да възложат, на своя отговорност, част от изпълнението на финансови посредници, при условие че тези субекти гарантират, че финансовите посредници отговарят на критериите, посочени в член 140, параграфи 1, 3 и 5. Финансовите посредници се избират въз основа на открити, прозрачни, пропорционални и недискриминационни процедури, като се избягват конфликти на интереси.
Комисията продължава да носи отговорност за съответствието на рамката за изпълнение за финансовите инструменти с принципа на доброто финансово управление и подкрепя постигането в срок на определените цели на политиките, с измерими постижения и резултати. Комисията носи отговорност за изпълнението на финансовите инструменти, без да се засяга правната и договорната отговорност на субектите, на които е възложено изпълнението, в съответствие с приложимото право.
5. Когато финансовите инструменти се изпълняват чрез споделено управление с държавите-членки, приложимите спрямо тези инструменти разпоредби, включително правилата за вноските за финансовите инструменти, управлявани пряко или непряко в съответствие с настоящия дял, се определят в регламентите, посочени в член 175.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансовите инструменти, включително избора на субектите, на които е възложено изпълнението на финансовите инструменти, съдържанието на споразуменията за възлагане, разноските и таксите за управление, специфичните правила за доверителните сметки, прякото изпълнение на финансовите инструменти и избора на ръководство, на финансови посредници и на крайни получатели.
Член 140
Принципи и условия, приложими за финансовите инструменти
1. Финансовите инструменти се използват в съответствие с принципите на добро финансово управление, прозрачност, пропорционалност, недискриминация, равно третиране и субсидиарност и съгласно техните цели и по целесъобразност, срок, определени в основния акт относно тези финансови инструменти.
2. Финансовите инструменти отговарят на следното:
а)
служат за преодоляване на неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации, които са доказано жизнеспособни, но не могат да привлекат достатъчно финансиране от пазарни източници;
б)
допълняемост: финансовите инструменти нямат за цел да бъдат заместител на финансовите инструменти на дадена държава-членка, на частното финансиране или друга финансова намеса на Съюза;
в)
ненарушаване на конкуренцията на вътрешния пазар и съвместимост с правилата за държавна помощ;
г)
ефект на лоста: участието на Съюза във финансов инструмент има за цел мобилизирането на обща инвестиция, чийто размер е по-голям от участието на Съюза съобразно предварително определените показатели;
д)
хармонизиране на интересите: при изпълнението на финансови инструменти Комисията гарантира, че съществува общ интерес от постигане на целите на политиките, определени за даден финансов инструмент, който може да бъде подкрепен с разпоредби, като например изисквания за съвместни инвестиции и поделяне на риска или финансови стимули, като същевременно се предотвратяват конфликти на интереси с други дейности на субектите, на които е възложено изпълнението;
е)
финансовите инструменти се създават въз основа на предварителна оценка, в това число оценка на възможното повторно усвояване на допълнителните ресурси, посочени в параграф 8, буква е).
3. Бюджетните разходи, свързани с даден финансов инструмент, и финансовата отговорност на Съюза в никакъв случай не надвишават размера на съответното бюджетно задължение, поето за този финансов инструмент, като по този начин се изключва възможността за генериране на условни пасиви за бюджета.
4. Субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v)и vi) и всички финансови посредници, които са избрани да участват в извършването на финансови операции по даден финансов инструмент, спазват приложимите стандарти и законодателство относно предотвратяването на изпирането на пари, борбата с тероризма и данъчните измами. За изпълнението на финансовите инструменти в съответствие с настоящия дял, субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi) не може да бъдат установени на територия, чиито съдебни органи не си сътрудничат със Съюза по отношение на прилагането на международно възприетите данъчни стандарти, нито може да поддържат делови взаимоотношения със субекти, регистрирани на такава територия, като транспонират тези изисквания в своите договори с избраните финансови посредници.
5. Субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v)и vi), финансовите посредници, посочени в параграф 3 от настоящия член, които участват в управлението на финансови инструменти на Съюза, и крайните получатели на помощ от Съюза съгласно настоящия дял осигуряват на Сметната палата всички условия и й предоставят цялата информация, която Сметната палата счита за необходима за изпълнение на задачата си съгласно член 161.
По отношение на помощта от Съюза съгласно настоящия дял се прилагат Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския Парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (23).
6. Сумите, които са поне в същия размер като вноската на Съюза или, където това е приложимо, са нейни кратни, се използват за постигането на конкретните цели на политиките, преследвани чрез финансовия инструмент, и не пораждат неправомерни предимства, по-специално под формата на неправомерни дивиденти или печалби за трети лица.
Без да се засягат специфичните за сектора правила относно споделеното управление, приходите, в това число дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и върху суми по доверителни сметки, изплащани на Комисията или доверителни сметки, които са открити за финансовите инструменти и могат да бъдат отнесени към подкрепата от бюджета в рамките на финансов инструмент, се записват в бюджета след приспадане на разноските и таксите за управление.
Годишните вноски за изплащане, в това число капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата, изплатени на Комисията или по доверителните сметки, които са открити за финансовите инструменти и могат да бъдат отнесени към подкрепата от бюджета в рамките на финансов инструмент, са вътрешен целеви приход в съответствие с член 21 и се използват за същия финансов инструмент, без да се засяга параграф 9 от настоящия член, за период не по-дълъг от периода, за който са разпределени бюджетните кредити плюс две години, освен ако е посочено друго в основния акт.
7. Плащанията към доверителни сметки се изпълняват от Комисията въз основа на заявки за плащане, които са надлежно обосновани с прогнози за отпусканите суми, като се взема предвид наличното салдо по доверителните сметки и необходимостта да се избягват прекомерно големите салда по такива сметки. В случай че сумите по доверителните сметки са достатъчни, за да покрият определения по договор минимален резерв по доверителните сметки, към който е прибавена прогнозата за отпусканите суми за текущата финансова година и да покрият сумите, които са необходими, за да се изключат условните пасиви във връзка със задълженията за плащане във валути различни от еврото, не се изпълняват други плащания към доверителните сметки. Прогнозите за отпусканите суми следва да се осигуряват за годината или по целесъобразност, за шестмесечие.
8. Комисията докладва ежегодно на Европейския парламент и на Съвета относно дейностите, които са свързани с финансовите инструменти. За всеки получаващ подкрепа финансов инструмент докладът включва:
а)
посочване на финансовия инструмент и основния акт;
б)
описание на финансовия инструмент, реда и условията за неговото изпълнение и добавената стойност на участието на Съюза;
в)
участващите в изпълнението финансови институции, в това число всички въпроси, свързани с прилагането на параграф 5;
г)
общия размер на бюджетните задължения и плащания от бюджета за всеки финансов инструмент;
д)
резултатите от изпълнението на финансовия инструмент, включително извършените инвестиции;
е)
оценка на използването на сумите, които са постъпили обратно във финансовия инструмент под формата на вътрешни целеви приходи по параграф 6;
ж)
салдото по доверителната сметка;
з)
приходи и плащания по параграф 6;
и)
стойността на инвестициите в собствен капитал спрямо предходни години;
й)
общите цифри за обезценката на активите на инструменти за дялово участие или за поделяне на риска и гаранциите, по които са подадени искания за плащане по линия на инструментите с гаранция;
к)
целевия ефект на лоста и постигнатия ефект на лоста;
л)
приноса му за постигането на целите на съответната програма, измерен чрез установените показатели, включително, когато е приложимо, географската диверсификация.
9. Когато Европейският парламент или Съветът считат, че даден финансов инструмент не е постигнал ефективно своите цели, те може да поискат от Комисията да внесе предложение за преразгледан основен акт с цел постепенно приключване на инструмента. В случай на постепенно приключване на финансов инструмент всички нови плащания по този инструмент по параграф 6, трета алинея се считат за общ приход.
10. Целите на финансовите инструменти и по целесъобразност, тяхната специфична правна форма и място на регистрация се публикуват на уебсайта на Комисията.
11. За финансовите инструменти отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира, че финансовите отчети за периода от 1 януари до 31 декември и в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143 и Международните счетоводни стандарти за публичния сектор (IPSAS), както и всяка информация, която е необходима за изготвянето на финансовите отчети съгласно член 68, параграф 3, се предоставят от субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi) до 15 февруари следващата година. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира също, че одитираните финансови отчети за финансовите инструменти се предоставят от тези субектите до 15 май следващата година.
12. Комисията гарантира хармонизирано управление на финансовите инструменти, по-специално в областта на счетоводството, отчетността, наблюдението и управлението на финансовия риск.
13. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изпълнението на финансовите инструменти, в това число условията за тяхното използване, ефекта на лоста, предварителната оценка, наблюдението и обработката на вноските от фондовете, посочени в член 175.
ДЯЛ IX
ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ
ГЛАВА 1
Представяне на отчетите
Член 141
Устройство на отчетите
Отчетите включват:
а)
консолидираните финансови отчети, в които се представя консолидирането на финансовата информация, съдържаща се във финансовите отчети на институциите, финансирани от бюджета, тези на органите, посочени в член 208, и на други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, посочени в член 143;
б)
агрегираните бюджетни отчети, в които се представя информацията, съдържаща се в бюджетните отчети на институциите.
Член 142
Доклад за бюджетното и финансовото управление
1. Всяка институция и орган, посочени в член 141, изготвят доклад за бюджетното и финансовото управление през финансовата година.
Те изпращат доклада на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата до 31 март, следващ финансовата година.
2. Докладът, посочен в параграф 1, отчита както в абсолютно, така и в процентно изражение най-малко степента на изпълнение на бюджетните кредити и дава обобщена информация относно трансфера на бюджетни кредити между различните бюджетни позиции.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за доклада за бюджетното и финансовото управление.
Член 143
Правила относно отчетите
1. Счетоводителят на Комисията приема правилата, въз основа на международно възприетите счетоводни стандарти в публичния сектор. Счетоводителят може да се отклони от тези стандарти, ако според него това е необходимо, за да се даде вярна и точна представа за активите и пасивите, разходите, приходите и паричните потоци. Когато дадено счетоводно правило се отклонява съществено от тези стандарти, това следва да бъде отразено в бележките към финансовите отчети, наред с основанията за отклонението.
2. Бюджетните отчети, посочени в член 141, спазват бюджетните принципи, определени в настоящия регламент. Те дават вярна и точна представа за бюджетните приходни и разходни операции.
Член 144
Счетоводни принципи
1. Финансовите отчети, посочени в член 141, представят информацията, включително информацията относно счетоводните политики, по начин, който гарантира, че тя е релевантна, надеждна, сравнима и разбираема. Финансовите отчети се съставят в съответствие с общоприетите счетоводни принципи, изложени в счетоводните правила, посочени в член 143.
2. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове относно определянето на рамката за изпълнението от страна на счетоводителя на неговите задачи съгласно настоящия член и членове 145, 146, 148, 151, 154, 156 и 157.
Член 145
Финансови отчети
1. Финансовите отчети се представят в милиони евро и се състоят от:
а)
счетоводния баланс и отчета за финансовия резултат, които представят всички активи и пасиви, финансовото състояние и финансовия резултат към 31 декември на предходната година; те се представят в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143;
б)
отчета за паричните потоци, в който се посочват събраните и отпуснатите суми през годината и крайното салдо на касата;
в)
отчета за промените в нетните активи, в който се представя общ преглед на движенията през годината в резервите и натрупаните резултати.
2. Чрез бележките към финансовите отчети се допълва и пояснява информацията, представена в посочените в параграф 1 отчети, и се предоставя цялата допълнителна информация, утвърдена от международно възприетата счетоводна практика, когато тази информация има отношение към дейностите на Съюза.
Член 146
Отчети за изпълнението на бюджета
1. Отчетите за изпълнението на бюджета се представят в милиони евро. Те се състоят от:
а)
отчетите, в които се агрегират всички бюджетни операции за годината като приходи и разходи;
б)
бележките, с които се допълва и пояснява информацията, представена в отчетите.
2. Отчетите за изпълнението на бюджета имат същото устройство като това на самия бюджет.
Член 147
Междинни отчети
1. Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат своите междинни отчети на счетоводителя на Комисията и на Сметната палата до 1 март на следващата година.
2. Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат на счетоводителя на Комисията също така пакет от отчети в стандартен формат, определен от счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането, до 1 март на следващата година.
3. Счетоводителят на Комисията консолидира тези междинни отчети с междинните отчети на Комисията и до 31 март на следващата година изпраща на Сметната палата междинните отчети на Комисията и консолидираните междинни отчети на Съюза.
Член 148
Одобряване на окончателните консолидирани отчети
1. До 1 юни Сметната палата представя своите забележки по междинните отчети на другите институции и на всеки орган, посочени в член 141, а до 15 юни представя своите забележки по междинните отчети на Комисията и консолидираните междинни отчети.
2. Институциите, различни от Комисията, и всеки от органите, посочени в член 141, изготвят своите окончателни отчети и ги изпращат до 1 юли на счетоводителя на Комисията, на Сметната палата, на Европейския парламент и на Съвета с оглед на изготвянето на окончателните консолидирани отчети.
Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат на счетоводителя на Комисията също така пакет от отчети в стандартен формат, определен от счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането, до 1 юли.
3. На същата дата, на която предава своите окончателни отчети, счетоводителят на всяка институция и на всеки орган, посочени в член 141, изпраща на Сметната палата с копие до счетоводителя на Комисията също така представително писмо относно тези окончателни отчети.
Окончателните отчети се придружават от бележка, съставена от счетоводителя, в която той декларира, че окончателните отчети са изготвени в съответствие с настоящия дял и приложимите счетоводни принципи, правила и методи.
4. Счетоводителят на Комисията изготвя окончателните консолидирани отчети въз основа на информацията, представена съгласно параграф 2 от настоящия член от институциите различни от Комисията и органите, посочени в член 141. Окончателните консолидирани отчети се придружават от бележка, съставена от счетоводителя на Комисията, в която той декларира, че окончателните консолидирани отчети са изготвени в съответствие с настоящия дял и със счетоводните принципи, правила и методи, изложени в бележките към финансовите отчети.
5. След като одобри окончателните консолидирани отчети и своите собствени окончателни отчети, Комисията ги изпраща на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата до 31 юли.
До същата дата счетоводителят на Комисията предава на Сметната палата представително писмо относно окончателните консолидирани отчети.
6. В срок до 15 ноември окончателните консолидирани отчети се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз заедно с декларацията за достоверност, предоставена от Сметната палата в съответствие с член 287 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
ГЛАВА 2
Информация за изпълнението на бюджета
Член 149
Отчет за бюджетните гаранции и рискове
В допълнение към отчетите и докладите, предвидени в членове 145 и 146, Комисията се отчита пред Европейския парламент и пред Съвета веднъж годишно за бюджетните гаранции, посочени в член 49, параграф 1, буква г), и съответните рискове.
Тази информация се изпраща същевременно и на Сметната палата.
Член 150
Информация за изпълнението на бюджета
1. Освен отчетите и докладите, предвидени в членове 145 и 146, счетоводителят на Комисията изпраща веднъж месечно на Европейския парламент и на Съвета цифрите, агрегирани най-малко на ниво глави, за изпълнението на бюджета както за приходите, така и за разходите спрямо всички бюджетни кредити.
С тези данни се дават и подробности за усвояването на пренесените бюджетни кредити.
Данните се изпращат в срок от десет дни от края на всеки месец.
2. Три пъти годишно в рамките на 30 работни дни, считано от 31 май, 31 август и 31 декември счетоводителят на Комисията изпраща на Европейския парламент и на Съвета отчет за изпълнението на бюджета, който обхваща както приходите, така и разходите, разбити по глави, статии и позиции.
В тези отчети се дават и подробности за усвояването на бюджетните кредити, пренесени от предходни финансови години.
3. Едновременно с това цифрите и отчетът за изпълнението на бюджета се изпращат на Сметната палата и се публикуват на уебсайта на Комисията.
4. До 15 септември всяка година счетоводителят изпраща на Европейския парламент и на Съвета доклад с информация относно забелязаните текущи рискове, наблюдаваните общи тенденции, срещнатите нови счетоводни проблеми, напредъка по въпросите в областта на счетоводството, в това число повдигнатите от Сметната палата, и информация за събирането на вземания.
ГЛАВА 3
Счетоводна отчетност
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 151
Счетоводна система
1. Счетоводната система на институциите служи за организиране на бюджетната и финансовата информация така, че цифрите да могат да се записват, архивират и регистрират.
2. Счетоводната система включва общи сметки и бюджетни сметки. Сметките се водят в евро на база календарна година.
3. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да води и аналитични сметки.
Член 152
Обща разпоредба за счетоводната система на институциите
След съгласуване със счетоводителите на останалите институции и на органите, посочени в член 141, счетоводителят на Комисията приема в съответствие с член 143 счетоводните правила и хармонизирания сметкоплан, които ще се прилагат от всички институции, от службите, посочени в дял V на втора част, и от всички органи, посочени в член 141.
Раздел 2
Общи сметки
Член 153
Общи сметки
В общите сметки се записват в хронологичен ред чрез прилагане на метода на двустранно записване всички събития и операции, които влияят на икономическото и финансовото състояние, както и на активите и пасивите на институциите и органите, посочени в член 141.
Член 154
Записвания в общите сметки
1. Салдата и движенията по общите сметки се записват в счетоводните книги.
2. Всички счетоводни записвания, включително корекциите по сметките, се основават на оправдателни документи, на които записванията се позовават.
3. Счетоводната система е такава, че оставя ясна одитна следа за всички счетоводни записвания.
Член 155
Счетоводни корекции
След приключване на финансовата година и до датата на представяне на общите сметки счетоводителят извършва корекции, които, без да водят до отпускане или събиране на суми за тази година, са необходими за вярното и точно представяне на тези сметки. Корекциите спазват правилата за счетоводна отчетност, посочени в член 143.
Раздел 3
Бюджетни сметки
Член 156
Бюджетно счетоводство
1. В бюджетните сметки се отразява подробно изпълнението на бюджета.
2. За целите на параграф 1 в бюджетните сметки се записват всички бюджетни приходни и разходни операции, предвидени в дял IV на първа част.
ГЛАВА 4
Инвентаризационни описи
Член 157
Инвентарен опис
1. Всяка институция и орган, посочени в член 141, водят инвентарен опис, в който се отразяват количеството и стойността на всички материални, нематериални и финансови активи на Съюза в съответствие с образец, изготвен от счетоводителя на Комисията.
Всяка институция и орган, посочени в член 141, проверяват дали записванията в инвентарния опис отговарят на действителното състояние.
2. Продажбата на материални активи на Съюза се обявява по подходящ начин.
ДЯЛ X
ВЪНШЕН ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Външен одит
Член 158
Външен одит от Сметната палата
Европейският парламент, Съветът и Комисията информират Сметната палата във възможно най-кратки срокове за всички решения и правила, приети съгласно членове 13, 16, 21, 25, 26, 29 и 40.
Член 159
Правила и процедура по отношение на одита
1. Проверката на Сметната палата за това дали всички приходи са постъпили и всички разходи са извършени по законосъобразен и редовен начин се извършва по отношение на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и всички останали актове, приети съгласно Договорите.
2. При изпълнението на своята задача Сметната палата има право да разглежда, по начина, указан в член 161, всички документи и информация, свързани с финансовото управление на службите или органите по отношение на операциите, финансирани или съфинансирани от Съюза. Сметната палата има право да разпитва всички длъжностни лица, отговорни за определена приходна или разходна операция, както и да използва всички приложими за горепосочените служби или органи процедури за одит. Одитът в държавите-членки се извършва във връзка с националните институции за одит или, когато те не разполагат с необходимите правомощия, с компетентните национални служби. Сметната палата и националните одитни институции на държавите-членки си сътрудничат в дух на доверие, като запазват своята независимост.
За да получи цялата необходима информация за изпълнение на задачата, поверена й по силата на Договорите или на актовете, приети съгласно тях, Сметната палата може да присъства, по свое искане, по време на одита, извършван в рамките на изпълнението на бюджета от или от името на която и да е институция.
По искане на Сметната палата, всяка институция издава разрешение на финансовите институции, които държат депозити на Съюза, да дадат възможност на Сметната палата да се увери, че външните данни съответстват на счетоводните сметки.
3. За да изпълни своята задача, Сметната палата уведомява институциите и органите, за които се прилага настоящият регламент, за имената на своите служители, които са оправомощени да ги одитират.
Член 160
Проверки на ценни книжа и парични средства
Сметната палата гарантира, че всички ценни книжа и парични средства по депозити или в наличност са сверени с подписани от депозитарите бордера или с официални удостоверения за държаните парични средства и ценни книжа. Сметната палата може да извършва такива проверки.
Член 161
Право на достъп на Сметната палата
1. Комисията, останалите институции, органите, които се разпореждат с приходи и разходи от името на Съюза, както и получателите осигуряват на Сметната палата всички материални условия и й предоставят цялата информация, която Сметната палата счита за необходима за изпълнение на своята задача. Те предоставят на разположение на Сметната палата всички документи, които се отнасят до възлагането и изпълнението на финансирани от бюджета поръчки, всички отчети за парични средства или материали, цялата счетоводна документация или оправдателни документи, както и свързаните с това административни документи, всички документи за приходи и разходи, всички инвентарни описи, всички органиграми на отдели, които Сметната палата счита за необходими за извършване на одит, по документи или на място, на отчета за бюджетния и финансовия резултат, и за същите цели - всички документи и данни, създадени или съхранявани на електронен носител.
Органите за вътрешен одит и другите служби на съответните национални администрации осигуряват на Сметната палата всички материални условия, които тя прецени за необходими за изпълнение на своята задача.
2. Служителите, чиято работа се проверява от Сметната палата, са длъжни:
а)
да покажат своята документация за паричните средства в наличност, за всички останали парични средства, за всички ценни книжа и материали от всякакъв вид, както и оправдателните документи за тяхното разпореждане с поверените им средства, а също и всички свързани с тях счетоводни книги, регистри и други документи;
б)
да представят кореспонденцията и всички останали документи, необходими за цялостното извършване на одита, посочен в член 159, параграф 1.
Информацията, предоставена съгласно първа алинея, буква б), може да бъде поискана единствено от Сметната палата.
3. Сметната палата се оправомощава да извършва одит на документите за приходите и разходите на Съюза, които се държат от службите на институциите, и по-специално от службите, отговорни за решенията за тези приходи и разходи, от органите, които се разпореждат с приходите и разходите от името на Съюза, както и от физическите или юридически лица, които получават плащания от бюджета.
4. Задачата по проверката на законосъобразното и редовно постъпване на приходите и извършване на разходите, както и на доброто финансово управление обхваща и усвояването на средства на Съюза от органи извън институциите, които са получили тези вноски.
5. Финансирането от Съюза, изплатено на получатели извън институциите, подлежи на даването на писмено съгласие от тези получатели, а при липса на такова съгласие от тяхна страна - на писмено съгласие от изпълнителите или подизпълнителите, за извършване на одит от Сметната палата относно използването на предоставеното финансиране.
6. Комисията предоставя на Сметната палата, по нейно искане, всякаква информация за операциите по получаване и отпускане на заеми.
7. Използването на интегрирани компютърни системи не води до ограничаване на достъпа на Сметната палата до оправдателните документи.
Член 162
Годишен доклад на Сметната палата
1. До 30 юни Сметната палата предава на Комисията и на съответните институции всички забележки, които по нейно мнение са от такова естество, че следва да бъдат включени в годишния доклад. Тези забележки запазват поверителния си характер и подлежат на състезателна процедура. До 15 октомври всяка институция изпраща своя отговор на Сметната палата. Отговорите на останалите институции, различни от Комисията, се изпращат същевременно и на Комисията.
2. Годишният доклад съдържа оценка на доброто финансово управление.
3. Годишният доклад съдържа раздел за всяка институция. Сметната палата може да добави всякакви кратки отчети или общи забележки, каквито прецени за уместни.
Сметната палата предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че отговорите от всички институции на нейните забележки се публикуват до или след всяка забележка, за която се отнасят.
4. Сметната палата предава до 15 ноември на органите, отговарящи за освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и на другите институции своя годишен доклад, придружен от отговорите на институциите, и осигурява публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
5. След като Сметната палата предаде годишния доклад, Комисията информира незабавно съответните държави-членки за подробностите от този доклад, касаещи управлението на средствата, за които те отговарят съгласно приложимите правила.
След получаване на тази информация, държавите-членки отговарят на Комисията в срок от 60 дни. Комисията предава обобщение на тази информация на Сметната палата, Европейския парламент и Съвета до 28 февруари.
Член 163
Специални доклади на Сметната палата
1. Сметната палата предава на съответната институция или орган всички забележки, които по нейно мнение следва да бъдат включени в специален доклад. Тези забележки запазват поверителния си характер и подлежат на състезателна процедура.
Съответната институция или орган информира Сметната палата в срок от два месеца и половина от предаването на забележките за всички отговори, които желае да направи във връзка с тези забележки.
През месеца след получаването на отговорите на съответната институция или орган Сметната палата приема окончателен вариант на специалния доклад.
Специалните доклади, заедно с отговорите на съответните институции или органи, се предават незабавно на Европейския парламент и на Съвета, като всеки от тях решава, при необходимост съгласувано с Комисията, какви последващи действия да предприеме спрямо тях.
Сметната палата предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че отговорите на нейните забележки от всяка съответна институция или орган се публикуват заедно със специалния доклад.
2. Становищата, посочени в член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС, които не се отнасят до предложения или проекти, попадащи в обхвата на процедурата по законодателни консултации, може да се публикуват от Сметната палата в Официален вестник на Европейския съюз. Сметната палата взема решението си за публикуване след консултация с институцията, която е поискала становището или която има отношение към него. Към публикуваните становища се прилагат всички пояснения от съответните институции.
ГЛАВА 2
Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 164
График на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. Преди 15 май на година n + 2 по препоръка на Съвета и с квалифицирано мнозинство Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за година n.
2. В случай че датата, посочена в параграф 1, не може да бъде спазена, Европейският парламент или Съветът информират Комисията за причините за отлагането.
3. В случай че Европейският парламент отложи решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, Комисията полага всички усилия за възможно най-бързо предприемане на мерки за отстраняване или улесняване на отстраняването на препятствията пред това решение.
Член 165
Процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. Решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета обхваща отчетите за всички приходи и разходи на Съюза, крайното салдо по тях, както и активите и пасивите на Съюза, отразени в счетоводния баланс.
2. С оглед на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета Европейският парламент, след като Съветът е извършил същото, проверява отчетите, финансовите отчети и доклада за оценка, посочени в член 318 от ДФЕС. Той проверява и изготвения от Сметната палата годишен доклад заедно с отговорите на институциите, предмет на одит, всички съществени специални доклади на Сметната палата във връзка със съответната финансова година, както и декларацията за достоверност на Сметната палата относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции.
3. Комисията представя на Европейския парламент, по негово искане, всякаква информация, необходима за безпроблемното протичане на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за съответната финансова година, в съответствие с член 319 от ДФЕС.
Член 166
Последващи мерки
1. В съответствие с член 319 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом Комисията и останалите институции правят всичко необходимо за предприемане на действия по забележките, придружаващи решението на Европейския парламент за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, както и по коментарите, придружаващи препоръката за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, приета от Съвета.
2. По искане на Европейския парламент или Съвета институциите докладват за мерките, предприети с оглед на тези забележки и коментари, и по-специално за указанията, които са дали на своите служби, отговарящи за изпълнението на бюджета. Държавите-членки сътрудничат на Комисията, като я информират за мерките, които са предприели по тези забележки, така че Комисията да ги вземе предвид при изготвянето на собствения си отчет. Отчетите на институциите се предават и на Сметната палата.
Член 167
Специални разпоредби относно ЕСВД
Спрямо ЕСВД се прилагат процедурите, предвидени в член 319 от ДФЕС и в членове 164, 165 и 166 от настоящия регламент. ЕСВД сътрудничи изцяло с институциите, които участват в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и осигурява, по целесъобразност, всяка необходима допълнителна информация, включително чрез присъствие на заседания на съответните органи.
ВТОРА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО
Член 168
Специални разпоредби относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието
1. Първа и трета част се прилагат за разходите, направени от органите и структурите, посочени в правилата относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), както и за приходите, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. Управляваните пряко от Комисията дейности се изпълняват в съответствие с правилата, предвидени в първа и трета част.
Член 169
Поемане на задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
1. За всяка финансова година бюджетните кредити за ЕФГЗ включват едногодишни бюджетни кредити, с изключение на разходите, свързани с мерките, посочени в член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, които се покриват с многогодишни бюджетни кредити.
2. Пренесените, но неусвоени до края на финансовата година бюджетни кредити за плащания се анулират.
3. Бюджетните кредити, които се отнасят до дейностите, посочени в член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, и за които няма поети задължения, може да се пренасят само за следващата финансова година.
Като се спазва ограничение от 2 % от първоначалните бюджетни кредити, такъв пренос не надвишава размера на корекцията на преките плащания, посочена в член 11 от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани (24) и който се прилага през предходната финансова година.
Пренесените бюджетни кредити се включват изключително в бюджетните редове, обхващащи посочените в член 3, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 1290/2005 дейности.
Такъв пренос може да доведе до допълнителни плащания само за крайните получатели, по отношение на които през предходната финансова година е била направена корекцията на преките плащания, посочена в член 11 от Регламент (ЕО) № 73/2009.
Решението за пренос се взема до 15 февруари през годината, към която се прави преносът, от Комисията, която информира Европейския парламент и Съвета за това.
Член 170
Глобални временни задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
1. Комисията възстановява разходите за ЕФГЗ, извършени от държавите-членки.
2. Решенията на Комисията, с които се определя размерът на възстановяване на такива разходи, представляват глобални временни задължения, които не може да надвишават общия размер на бюджетните кредити, записани за ЕФГЗ.
3. Считано от 15 ноември на финансовата година задължения за обичайните разходи за управление на ЕФГЗ може да се поемат авансово за сметка на бюджетните кредити, предвидени за следващата финансова година. Независимо от това тези задължения не може да надвишават три четвърти от съответните общи бюджетни кредити за финансова година. Те се прилагат единствено за разходи, принципът за които е установен в действащ основен акт.
Член 171
График на бюджетните задължения за ЕФГЗ
1. В срок от два месеца от получаване на отчетите, подадени от държавите-членки, разходите, направени от органите и структурите, посочени в правилата относно ЕФГЗ, са предмет на поемане на задължение по глави, статии и позиции. Такива задължения може да се поемат след изтичането на този двумесечен срок когато е необходима процедура за трансфер на бюджетни кредити по отношение на съответните бюджетни редове. Освен когато плащането още не е извършено от държавите-членки или когато е поставена под въпрос допустимостта, сумите се начисляват като плащания в същия двумесечен срок.
Задълженията, посочени в първата алинея, се приспадат от глобалното временно бюджетно задължение, посочено в член 170.
2. Глобалните временни задължения, които са поети за дадена финансова година и които до 1 февруари на следващата финансова година не са довели до задължение по конкретни редове в бюджетната номенклатура, се анулират за съответната финансова година.
3. Параграфи 1 и 2 се прилагат при спазване на процедурата за проверката и приемането на отчетите.
Член 172
Осчетоводяване на разходите по ЕФГЗ
При бюджетното счетоводство разходите се отразяват за определена финансова година въз основа на средствата, възстановени на държавите-членки от Комисията, до 31 декември на същата финансова година, при условие че платежното нареждане е получено от счетоводителя до 31 януари на следващата финансова година.
Член 173
Трансфер на бюджетни кредити по ЕФГЗ
1. Когато Комисията трансферира бюджетни кредити съгласно член 26, параграф 1, тя взема решението си до 31 януари на следващата финансова година и информира Европейския парламент и Съвета в съответствие с член 26, параграф 1.
2. В случаите, различни от посочените в параграф 1, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета предложения за трансфери най-късно до 10 януари на следващата финансова година.
Европейският парламент и Съветът вземат решения по тези трансфери в съответствие с процедурата по член 27, но за целите на настоящия член приложимият срок е три седмици.
Член 174
Целеви приходи по ЕФГЗ
1. Предназначението на целевите приходи по настоящия дял се определя в зависимост от произхода на приходите в съответствие с член 21, параграф 3.
2 Резултатът от решенията, посочени в член 30 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, се записва в една статия.
ДЯЛ II
СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ, КОХЕЗИОНЕН ФОНД, ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РИБАРСТВО, ЕВРОПЕЙСКИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ФОНДОВЕ В ОБЛАСТТА НА СВОБОДАТА, СИГУРНОСТТА И ПРАВОСЪДИЕТО, УПРАВЛЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
Член 175
Специални разпоредби
1. Първа и трета част се прилагат за разходите, направени от органите и структурите, посочени в Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (25), Регламент (ЕО) № 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския фонд за регионално развитие (26), Регламент (ЕО) № 1081/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския социален фонд (27), Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (28), Регламент (ЕО) № 1084/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за създаване на Кохезионен фонд (29), Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета от 27 юли 2006 г. за Европейския фонд за рибарство (30), и фондовете в областта на свободата, сигурността и правосъдието, включително фондовете в рамките на програмата „Солидарност и управление на миграционните потоци“, които се управляват чрез споделено управление съгласно член 59 („фондовете“), както и за техните приходи, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. Управляваните пряко от Комисията дейности се изпълняват и в съответствие с правилата, предвидени в първа и трета част.
Член 176
Спазване на разпределението на бюджетните кредити за поети задължения
Европейският парламент и Съветът спазват разпределението на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в съответните основни актове за структурни операции, развитие на селските райони и Европейския фонд за рибарство.
Член 177
Плащания на финансови участия, междинни плащания и възстановявания на средства
1. Плащането от Комисията на финансовите участия по фондовете се извършва в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
2. Срокът за междинните плащания от Комисията се установява в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
3. В съответствие с регламентите, посочени в член 175, пълното или частично възстановяване на плащания по предварително финансиране във връзка с дадена операция не може да води до намаляване на финансовото участие по фондовете в съответната операция.
Възстановените суми представляват вътрешни целеви приходи съгласно член 21, параграф 3, буква в).
Третирането на възстановяванията на средства от държавите-членки и отраженията на това третиране върху размера на финансовите участия по фондовете се уреждат от регламентите, посочени в член 175.
4. Чрез дерогация от член 14 наличните на 31 декември бюджетни кредити за поети задължения, които произтичат от възстановявания на плащания по предварително финансиране, може да се пренасят до приключването на програмата и да се използват, когато това е необходимо, при условие че вече не са налични други бюджетни кредити за поети задължения.
5. При бюджетното счетоводство разходите се отразяват за определена финансова година въз основа на средствата, възстановени на държавите-членки от Комисията до 31 декември на тази година, включително разходите, които до 31 януари на следващата финансова година са отнесени към бюджетните кредити, предоставени през месеца след извършване на трансферите, посочени в член 179.
Член 178
Отмяна на бюджетни кредити
1. Комисията служебно отменя бюджетните кредити, за които е поето задължение, в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
2. Отменените бюджетни кредити може да се предоставят отново в случай на явна грешка, която се дължи изцяло на Комисията.
За тази цел, до 15 февруари на текущата финансова година, Комисията проверява отменените бюджетни кредити през предходната финансова година, за да установи, въз основа на потребностите, дали е необходимо отново да се предоставят съответните бюджетни кредити.
Член 179
Трансфер на бюджетни кредити
1. По отношение на оперативните разходи, посочени в настоящия дял, Комисията може, освен по отношение на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, да извършва трансфери от един бюджетен дял в друг, при условие че съответните бюджетни кредити са предназначени за същата цел по смисъла на регламентите, посочени в член 175, или са за разходи за техническа помощ. Комисията взема решенията си до 31 януари на следващата финансова година.
2. В случаите, различни от посочените в параграф 1, Комисията може да представи на Европейския парламент и на Съвета предложения за трансфери на бюджетни кредити за плащания към фондовете най-късно до 10 януари на следващата финансова година. Трансферът на бюджетни кредити за плащания може да бъде извършен от всяка позиция в бюджета. Европейският парламент и Съветът вземат решения по тези трансфери в съответствие с процедурата по член 27, но за целите на настоящия член приложимият срок е три седмици.
3. Ако трансферът не бъде одобрен или бъде одобрен само частично от Европейския парламент и Съвета, съответната част от разходите, посочени в член 177, параграф 5, се отнася към бюджетните кредити за следващата финансова година.
Член 180
Управление, подбор и одит
Управлението и подбора на проекти и техния одит, се уреждат от регламентите, посочени в член 175.
ДЯЛ III
НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ
Член 181
Фондове за научни изследвания
1. Първа и трета част се прилагат за бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
Тези бюджетни кредити се записват или в един от дяловете на бюджета относно областите на политиката свързани с „Непреки научни изследвания“ или „Преки научни изследвания“, или в глава, касаеща научноизследователските дейности, от друг дял.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете операции в рамките на научните изследвания.
2. Бюджетните кредити, свързани с приходите, генерирани от Изследователския фонд за въглища и стомана, създаден с Протокол № 37 относно финансовите последици от изтичането на срока на Договора за ЕОВС и Изследователския фонд за въглища и стомана, приложен към ДЕС и ДФЕС се третират като целеви приходи по смисъла на член 21. Бюджетните кредити за поети задължения, породени от тези приходи, възникват с изчисляване на размера на вземането, а бюджетните кредити за плащания - с получаване на прихода.
3. По отношение на оперативните разходи, посочени в настоящия дял, Комисията може да извършва трансфер на бюджетни кредити от един дял в друг, при условие че бюджетните кредити се използват за същата цел.
4. Експертите, на които се заплаща възнаграждение от бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие, се наемат в съответствие с процедурите, установени от Европейския парламент и от Съвета, когато те приемат всяка рамкова програма за научни изследвания или в съответствие със съответните правила за участие на предприятия, изследователски центрове и университети.
Член 182
Поемане на задължения за фондовете за научни изследвания
1. Бюджетните кредити за поети задължения, отговарящи на размера на поето задължение, отменено в резултат на пълно или частично неизпълнение на научноизследователските проекти, за които са били заделени, може по изключение и в надлежно обосновани случаи да бъдат предоставени отново, когато това е от основно значение за осъществяването на първоначално планираната програма, освен ако в бюджета за съответната финансова година (година n) има средства, предвидени за тази цел.
2. За целите на параграф 1 в началото на всяка финансова година Комисията проучва отменянията на бюджетни кредити, извършени през предходната финансова година (година n - 1), и преценява въз основа на потребностите дали е необходимо бюджетните кредити да се предоставят отново.
Въз основа на тази преценка до 15 февруари на всяка финансова година Комисията може да представи на Европейския парламент и на Съвета подходящи предложения, в които посочва за всяка бюджетна позиция причините за повторното предоставяне на тези бюджетни кредити.
3. Европейският парламент и Съветът вземат решение по предложенията на Комисията в срок от шест седмици. Когато не бъде взето решение в този срок, предложенията се считат за одобрени.
Размерът на бюджетните кредити за поети задължения, които се предоставят отново през година n, в никакъв случай не надвишава 25 % от общата сума на отменените кредити по същия бюджетен ред през година n - 1.
4. Предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения не се пренасят.
Правните задължения, отнасящи се до предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения, се сключват до 31 декември на година n.
В края на година n неизползваният остатък от предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения се отменя окончателно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
Член 183
Съвместен изследователски център
1. Съвместният изследователски център (СИЦ) може да получава финансиране за сметка на бюджетни кредити, записани извън дяловете и главите, посочени в член 181, параграф 1, за своето участие в процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства съгласно дялове V и VI на първа част, финансирани изцяло или частично от бюджета.
За целите на участието в процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства СИЦ се разглежда като юридическо лице, установено в държава-членка.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за СИЦ.
2. Бюджетните кредити, свързани със следното се третират като целеви приходи по смисъла на член 21, параграф 2:
а)
процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства, в които СИЦ участва,
б)
дейностите на СИЦ от името на трети лица, или
в)
дейностите, предприети съгласно административно споразумение с други институции или други служби на Комисията за предоставяне на научно-технически услуги.
Бюджетните кредити за поети задължения, генерирани от посочените в първа алинея, букви а) и в) приходи, се предоставят в момента на изготвяне на прогнозата за вземането.
По отношение на дейностите, посочени в първа алинея, буква в), неизползваните в срок от пет години бюджетни кредити се анулират.
3. Използването на бюджетни кредити се отразява в набор от аналитични сметки в отчета за изпълнението на бюджета за всяка категория дейности, за които се отнася; то е отделено от приходите, възникнали от финансиране от трети лица (публични или частни), и от приходите от други услуги, извършени от Комисията за трети лица.
4. Когато участва в процедури за отпускане на безвъзмездни средства или за в процедури за възлагане на поръчки в съответствие с параграф 1 от настоящия член, за СИЦ не се прилагат условията, определени в член 106, член 107, параграф 1, букви б) и в), членове 108 и 109 и член 131, параграфи 4 и 5, относно разпоредбите за отстраняването и за санкциите във връзка с възлагането на поръчки и отпускането на безвъзмездни средства.
Освен това се приема по презумпция, че СИЦ отговаря на изискванията за икономически и финансов капацитет.
СИЦ се освобождава от изискването за внасяне на гаранции, посочено в членове 115 и 134.
5. Правилата за възлагане на поръчки по дял V на първа част, не се прилагат за дейностите на СИЦ от името на трети лица.
6. Чрез дерогация от член 26 Комисията може, в рамките на дела на бюджета, свързан с областта от политиката „Преки научни изследвания“, да извършва трансфери между главите в размер до 15 % от бюджетните кредити в реда, от който се извършва трансферът.
ДЯЛ IV
ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 184
Външни дейности
1. Първа и трета част се прилагат за външните дейности, финансирани от бюджета, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за дейностите, които може да бъдат финансирани в рамките на външните дейности.
2. Бюджетните кредити за дейностите, посочени в параграф 1, се използват от Комисията:
а)
в рамките на помощи, предоставени на автономни начала; или
б)
в партньорство с трета държава, посочена в член 55, параграф 1, буква в), подточка i), чрез подписване на споразумение за финансиране.
3. Когато външните дейности се съфинансират посредством бюджетни кредити от бюджета и посредством външни целеви приходи, посочени в член 21, параграф 2, буква б), средствата, които не са разпределени след изтичането на определения срок, посочен в член 189, параграф 2, за съответната дейност се възстановяват пропорционално след приспадане на еднократна сума за одит, оценка и непредвидени разходи, които може да възникнат в по-късен момент.
4. За дейностите, посочени в настоящия дял, не се прилага член 90, параграф 4, втора алинея.
За безвъзмездните средства в режим на пряко управление за сума над 5 000 000 EUR, финансиращи външни дейности, за целия срок на изпълнение на дейността може да останат неизравнени не повече от две плащания по предварително финансиране.
ГЛАВА 2
Изпълнение на дейностите
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 185
Осъществяване на външните дейности
Дейностите, посочени в настоящия дял, може да се осъществяват пряко от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква а), в режим на споделено управление съгласно член 58, параграф 1, буква б) или непряко от който и да е субект или лице, на което са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), в съответствие с приложимите разпоредби на членове 58-63. Бюджетните кредити за външни дейности може да се съчетават със средства от други източници за постигане на дадена съвместна цел.
Раздел 2
Бюджетна подкрепа и доверителни фондове с няколко донора
Член 186
Използване на бюджетна подкрепа
1. Когато това е предвидено в съответните основни актове, Комисията може да предостави бюджетна подкрепа на трета държава бенефициер, ако управлението на публичните финанси в същата държава е достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за използването на бюджетна подкрепа и за задълженията на получателите.
2. Решението за финансиране, посочено в член 84, посочва целите и очакваните резултати от предоставената на трета държава бенефициер бюджетна подкрепа. Вноската на Съюза се плаща въз основа на изпълнението на условията, посочени в параграф 1, включително подобряването на управлението на публичните финанси, както и на ясни и обективни показатели за изпълнението, съставляващи основата за измерване на напредъка във времето в съответния сектор.
3. Комисията включва в съответното споразумение за финансиране, сключено в съответствие с член 184, параграф 2, буква б), целесъобразни разпоредби, съгласно които засегнатата трета държава бенефициер се задължава незабавно да възстанови изцяло или частично финансирането на съответната операция, ако бъде установено, че плащането на съответните средства на Съюза е било опорочено от сериозни нередности, дължащи се на тази държава.
За обработката на възстановяването, посочено в първа алинея, може да се приложи член 80, параграф 1, втора алинея.
4. Комисията подкрепя в трети държави бенефициери развитието на парламентарния контрол и капацитета за одит, както и повишаването на прозрачността и достъпа на широката общественост до информация.
Член 187
Доверителни фондове на Съюза за външни дейности
1. За спешните ситуации, действията след спешна ситуация или тематичните действия Комисията може да създава доверителни фондове съобразно сключено с други донори споразумение. В акта за учредяване на всеки доверителен фонд се определят целите на този фонд.
2. Доверителните фондове на Съюза се изпълняват в съответствие с принципите на добро финансово управление, прозрачност, пропорционалност, недискриминация и равно третиране, както и съобразно специфичните цели, определени във всеки отделен акт за учредяване.
Доверителните фондове на Съюза се изпълняват пряко от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква а), с изключение на доверителните фондове на Съюза за спешна ситуация или действие след спешна ситуация, които може също да се прилагат непряко чрез възлагане на задачите по изпълнението на бюджета на субекти съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки i), ii), v) и vi).
3. Доверителните фондове на Съюза отговарят на следните условия:
а)
намесата на Съюза да има добавена стойност: доверителните фондове се създават и изпълняват на равнището на Съюза само когато техните цели, по-специално поради своя обхват и потенциални последици, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, отколкото на национално равнище;
б)
доверителните фондове на Съюза носят ясна политическа видимост на Съюза и управленски преимущества, както и по-добър контрол от страна на Съюза върху рисковете и плащанията на вноските на Съюза и на другите донори. Те не следва да се създават, ако само дублират други действащи канали за финансиране или сходни инструменти, без да добавят нищо ново.
4. За всеки доверителен фонд на Съюза се създава управителен съвет, председателстван от Комисията, с цел да се осигури представителството на донорите и - в качеството на наблюдатели - на неучастващите държави-членки, както и с цел да се вземат решения за използването на средствата.
5. Доверителните фондове на Съюза се създават за ограничен срок на съществуване, определен в акта за тяхното учредяване. Този срок може да бъде удължен с решение на Комисията по искане на управителния съвет на съответния доверителен фонд.
Европейският парламент и/или Съветът може да изискат от Комисията да спре бюджетните кредити за въпросния доверителен фонд или да преразгледа акта за учредяване с цел ликвидация на доверителния фонд, по целесъобразност. В такъв случай неусвоените средства се възстановяват пропорционално в бюджета като общ приход и на участващите държави-членки и другите донори.
6. Вноските на Съюза и на донорите постъпват в специална банкова сметка. Вноските на Съюза се прехвърлят по тази сметка въз основа на заявките за плащане, които са надлежно обосновани с прогнози за отпусканите суми, като се взема предвид наличното салдо по сметката и произтичащата необходимост от допълнителни плащания. Прогнозите за отпусканите суми се осигуряват за годината или по целесъобразност, за шестмесечие.
Вноските не се включват в бюджета и се управляват от Комисията под отговорността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити.
Счетоводителят на доверителен фонд на Съюза е счетоводителят на Комисията. Той отговаря за съставяне на счетоводните процедури и сметкоплана, които да се спазват от всички доверителни фондове на Съюза.
Вътрешният одитор на Комисията и Сметната палата упражняват спрямо доверителния фонд същите правомощия като правомощията, които упражняват спрямо останалите извършвани от Комисията дейности.
Специалната банкова сметка на доверителния фонд се открива и закрива от счетоводителя.
Комисията осигурява строго разделение на функциите между счетоводителя и разпоредителите с бюджетни кредити.
Поемането на задължения за средствата и плащането на средствата се извършват от финансовите участници от Комисията , както е посочено в глава 3 на дял IV на първа част .
7. Комисията се оправомощава да изтегля до 5 % от сумите в доверителния фонд, за да покрие разходите си за управление през годините, в които е започнато използването на вноските, посочени в параграф 6 . За срока на съществуване на доверителния фонд тези такси за управлението се приравняват на целеви приходи по смисъла на член 21, параграф 2, буква б).
Счетоводителят предприема действия по нарежданията за събиране, които се отнасят до дейностите, финансирани от доверителния фонд. Приходите от възстановяванията по тези нареждания за събиране се връщат в специалната банкова сметка на доверителния фонд. Отменянето на нареждания за събиране и отказът от тях се извършват съгласно правилата, посочени в член 80.
8. Комисията представя своите проекторешения относно създаването, продължаването и ликвидацията на доверителен фонд на Съюза на компетентния комитет, предвиден в основния акт, съгласно който вноската от Съюза се предоставя на доверителния фонд на Съюза.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за управлението, отчетната дейност и ръководството на доверителните фондове за външни дейности.
10. Всяка година Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета всеобхватен и подробен доклад относно дейностите, подкрепяни чрез доверителни фондове на Съюза, относно тяхното изпълнение и резултати, както и относно тяхното счетоводно отчитане. Комисията прилага своя доклад към обобщението на годишните отчети, посочено в член 66, параграф 9, трета алинея.
Раздел 3
Други режими на управление
Член 188
Осъществяване на външни дейности чрез непряко управление
1. Осъществяването на дейности чрез непряко управление, съгласно член 58, параграф 1, буква в) подлежи на контрол от Комисията и от делегациите на Съюза в съответствие с член 56, параграф 2. Този контрол се извършва чрез предварително одобряване, последващи проверки или комбинирана процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за осъществяването на външните дейности чрез непряко управление.
Член 189
Споразумения за финансиране относно осъществяването на външни дейности
1. Осъществяваните външни дейности водят до създаването на един или повече от следните инструменти:
а)
споразумение за финансиране между Комисията и субект или лице, посочено в член 185;
б)
договор или споразумение за отпускане на безвъзмездни средства между Комисията и физически или юридически лица, отговарящи за осъществяването на дейностите.
Условията, при които се предоставя външната помощ, се определят в инструмента, съгласно който се управляват споразуменията за финансиране, договорите или споразуменията за безвъзмездните средства, предвидени в първа алинея, букви а) и б).
2. Споразуменията за финансиране със субектите, посочени в параграф 1, първа алинея, буква а), се сключват до 31 декември на година n + 1, като година n е годината, през която е поето бюджетното задължение.
В споразуменията за финансиране се определя срокът, в рамките на който посочените в параграф 1, първа алинея, буква а) субекти сключват всички отделни договори и споразумения за безвъзмездни средства, с които се осъществява дейността. Този срок не надхвърля три години след датата на сключване на споразумението за финансиране, с изключение на:
а)
дейности с няколко донора;
б)
отделни договори, свързани с одит и оценка;
в)
при следните извънредни обстоятелства:
i)
допълнителни клаузи се добавят към вече сключени договори;
ii)
отделни договори, които трябва да се сключат след предсрочно прекратяване на действащ договор;
iii)
промени на субект с възложени задачи.
3. Параграф 2 не се прилага по отношение на многогодишните програми, изпълнявани чрез разделени на части поети задължения, в следните случаи:
а)
Инструмента за предприсъединителна помощ,
б)
Инструмента за европейско съседство и партньорство.
В тези случаи бюджетните кредити се отменят автоматично от Комисията в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за споразуменията за финансиране относно осъществяването на външни дейности.
ГЛАВА 3
Възлагане на обществени поръчки
Член 190
Възлагане на поръчки за външни дейности
1. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за възлагането на поръчки за външни дейности.
2. Разпоредбите на първа част, дял V, глава 1, свързани с общите разпоредби за възлагане на поръчки, се прилагат за поръчките, обхванати от настоящия дял, при спазване на специалните разпоредби за праговете и механизмите за възлагане на външни поръчки, установени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент. За целите на настоящата глава възложители са:
а)
Комисията от името и за сметка на една или повече трети държави;
б)
субектите и лицата, посочени в член 185, на които са възложени съответните задачи по изпълнението на бюджета.
3. Процедурите за възлагане на поръчки се установяват в споразуменията за финансиране, предвидени в член 189.
4. Разпоредбите на настоящата глава не се прилагат за дейностите, извършвани съгласно специфичните за отделните сектори основни актове, които се отнасят до помощта за управление на кризи, до операциите за гражданска защита и до операциите за хуманитарна помощ.
Член 191
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
1. В процедурите за възлагане на поръчки може да участват при равни условия всички лица, които попадат в обхвата на Договорите, както и всяко друго физическо или юридическо лице в съответствие с конкретните разпоредби на основните актове, с които се урежда съответният сектор на сътрудничество.
2. В случаите, посочени в член 54, параграф 2 при надлежно обосновани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити извънредни обстоятелства може да бъде решено да се позволи на граждани на трети държави, различни от посочените в параграф 1, да участват в процедурите за възлагане на поръчки.
3. Когато се прилага споразумение за отваряне на пазара на стоки и услуги, по което Съюзът е страна, поръчките за възлагане, финансирани от бюджета, са отворени за участие и на граждани на трети държави, различни от посочените в параграфи 1 и 2, при условията, определени в това споразумение.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за участие в процедури за възлагане на поръчки.
ГЛАВА 4
Безвъзмездни средства
Член 192
Цялостно финансиране на външна дейност
Определена дейност може да бъде финансирана изцяло от бюджета само ако това се окаже от съществено значение за нейното осъществяване.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за цялостното финансиране на външна дейност.
Член 193
Правила, приложими за безвъзмездните средства за външни дейности
Процедурите относно безвъзмездните средства, които се прилагат при непряко управление от субектите, посочени в член 185, се определят в споразуменията, сключени между Комисията и тези субекти.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за процедурите за отпускане на безвъзмездни средства, приложими в режим на непряко управление.
ГЛАВА 5
Одит на отчети
Член 194
Одит от Съюза на външните дейности
Всяко споразумение между Комисията и посочен в член 185 субект или споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства изрично предвижда правото на Комисията и на Сметната палата да извършват одит по документи и на място на всички изпълнители и подизпълнители, които са получили средства на Съюза.
ДЯЛ V
ЕВРОПЕЙСКИ СЛУЖБИ
Член 195
Европейски служби
1. За целите на настоящия дял „европейски служби“ са административните структури, учредени от една или повече институции за изпълнение на конкретни хоризонтални задачи.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обхвата на дейността на европейските служби и делегирането на права от страна на институциите на европейските служби.
2. Разпоредбите на настоящия дял се прилагат за функционирането на Европейската служба за борба с измамите (OLAF), с изключение на членове 198, 199 и 200.
3. Първа и трета част се прилагат за функционирането на европейските служби, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
Член 196
Бюджетни кредити, отнасящи се до европейските служби
1. Бюджетните кредити за всяка европейска служба, чийто общ размер се записва в конкретен бюджетен ред в бюджетния раздел за Комисията, се посочват подробно в приложение към този раздел.
Приложението е под формата на приходна и разходна част на бюджета, разделени по същия начин, както разделите на бюджета.
Бюджетните кредити, записани в това приложение, обхващат всички финансови потребности на всяка европейска служба при изпълнението на нейните задължения от името на институциите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните кредити за европейските служби, включително делегирането на определени задачи от счетоводителя, касата и банковите сметки.
2. Щатното разписание на всяка европейска служба се прилага към това на Комисията.
3. Директорът на всяка европейска служба взема решения за трансфер на бюджетни кредити в рамките на приложението, предвидено в параграф 1. Комисията уведомява Европейския парламент и Съвета за тези трансфери.
4. Отчетите на всяка европейска служба съставляват неразделна част от отчетите на Съюза, посочени в член 141.
Член 197
Разпоредител с бюджетни кредити на европейските служби
По отношение на бюджетните кредити, записани в приложението за всяка европейска служба, Комисията делегира правомощията на разпоредител с бюджетни кредити на директора на съответната европейска служба в съответствие с член 65.
Член 198
Сметки на междуинституционалните европейски служби
1. Всяка междуинституционална европейска служба съставя аналитични сметки за своите разходи, които дават възможност за определяне на частта от услугите, които службата е предоставила на всяка от институциите. Директорът на съответната европейска служба приема критериите, на които се основава счетоводната система, след одобряването им от управителния комитет на службата.
2. В забележките по конкретния бюджетен ред, в който е записан общият размер на бюджетните кредити за всяка междуинституционална европейска служба, се посочва прогнозна оценка на стойността на услугите, предоставени от тази служба на всяка от институциите. Тази оценка се основава на аналитичните сметки, предвидени в параграф 1.
3. Всяка междуинституционална европейска служба уведомява съответните институции за резултатите от аналитичните сметки.
Член 199
Делегиране на правомощия на разпоредител с бюджетни кредити за междуинституционалните европейски служби
1. Всяка институция може да делегира правомощията на разпоредител с бюджетни кредити на директора на междуинституционална европейска служба за управлението на бюджетните кредити, записани в нейния раздел, и определя границите и условията на това делегиране.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за делегирането на права на разпоредител с бюджетни кредити на директора на междуинституционална европейска служба.
2. Вътрешният одитор на Комисията изпълнява всички задачи, предвидени в първа част, дял IV, глава 9.
Член 200
Услуги, предоставяни на трети лица
Ако изпълнението на задълженията на европейска служба предполагат възмездни доставки за трети лица, нейният директор, след одобрение от управителния комитет, установява конкретните разпоредби, с които се урежда извършването на тези доставки и воденето на съответната отчетност.
ДЯЛ VI
БЮДЖЕТНИ КРЕДИТИ ЗА АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ
Член 201
Общи разпоредби
1. Първа и трета част се прилагат за бюджетните кредити за административни разходи, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обхвата на бюджетните кредити за административни разходи и гаранциите по договори за наем.
Член 202
Поети задължения
1. От 15 октомври на всяка година задължения за обичайните административни разходи може да се поемат авансово по бюджетните кредити, предвидени за следващата финансова година. Тези поети задължения обаче не може да надвишават една четвърт от бюджетните кредити, определени с решение на Европейския парламент и на Съвета по съответния бюджетен ред за текущата финансова година. Те не може да се прилагат за нови разходи от естество, което все още не е принципно одобрено с последния надлежно приет бюджет.
2. Разходите, които се плащат авансово по силата на правни разпоредби или договорни клаузи, например наемите, могат да породят плащания от 1 декември нататък, които са за сметка на бюджетните кредити за следващата финансова година. В такъв случай ограничението, посочено в параграф 1, не се прилага.
Член 203
Специални разпоредби относно бюджетните кредити за административни разходи
1. Бюджетните кредити за административни разходи са едногодишни бюджетни кредити.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за специалните бюджетни кредити за административни разходи, включително за недвижими имоти и за аванси на служителите на институциите.
2. Административните разходи, произтичащи от договори за периоди, които надхвърлят финансовата година или в съответствие с местната практика, или поради това, че са свързани с доставката на оборудване, са за сметка на бюджета за финансовата година, в която се извършват.
3. Всяка институция предоставя на Европейския парламент и на Съвета до 1 юни всяка година работен документ относно своята политика по сградния фонд, в който се включва следната информация:
а)
за всеки недвижим имот - разходи и площ, които се покриват от бюджетните кредити от съответните бюджетни редове;
б)
очаквана промяна в глобалното планиране на площите и местоположенията през идните години с описание на вече идентифицираните проекти за недвижими имоти, които са на етап планиране;
в)
окончателни условия и разходи, както и съответната информация относно изпълнението на новите проекти за недвижими имоти, които преди това са били представени на Европейския парламент и на Съвета в рамките на процедурата, установена в параграфи 4 и 5, но не са били включени в работните документи за предходната година.
4. За всички проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат значително финансово отражение върху бюджета, институцията информира Европейския парламент и Съвета във възможно най-кратки срокове относно необходимата строителна площ и предварителното планиране, преди да започне проучването на местните пазари, в случай на договори за недвижими имоти, или преди публикуването на поканите за участие в процедура за възлагане на поръчка или нейното провеждане, в случай на строителни работи.
5. За всички проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат значително финансово отражение върху бюджета, институцията представя проекта за недвижим имот, включително подробна прогноза за разходите по него и финансирането му, както и списък на проектодоговорите, които се планира да бъдат използвани, и изисква одобрението на Европейския парламент и на Съвета преди сключването на договорите. По искане на институцията документите, представени във връзка с проекти за недвижими имоти, се третират като поверителни.
Освен при форсмажорни обстоятелства Европейският парламент и Съветът обсъждат проекта за недвижим имот в срок от четири седмици от от получаването му от двете институции.
Проектът за недвижим имот се счита за одобрен при изтичане на четириседмичния срок, освен ако в рамките на този срок Европейският парламент или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на предложението.
Ако в рамките на четириседмичния срок Европейският парламент и/или Съветът изразят надлежно обоснована загриженост, срокът се удължава еднократно с две седмици.
Ако Европейският парламент или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на проекта за недвижим имот, съответната институция оттегля предложението си и може да представи ново предложение.
6. При форсмажорни обстоятелства предвидената в параграф 4 информация може да се предаде заедно с проекта за недвижим имот. Европейският парламент и Съветът обсъждат проекта за недвижим имот в срок от две седмици от получаването му от двете институции. Проектът за недвижим имот се счита за одобрен при изтичане на двуседмичния срок, освен ако в рамките на този срок Европейският парламент и/или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на предложението.
7. Следното се счита за проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат съществени финансови последици за бюджета:
i)
придобиването на земя;
ii)
придобиването, продажбата, структурния ремонт, изграждането на сгради или проекти, които съчетават тези елементи и трябва да бъдат изпълнени в рамките на същия срок, за сума над 3 000 000 EUR;
iii)
новите договори за недвижими имоти (включително плодоползване, дългосрочно наемане и подновяването на действащи договори за недвижими имоти при по-неблагоприятни условия), които не попадат в обхвата на подточка ii), с годишни разходи в размер на най-малко 750 000 EUR;
iv)
удължаването или подновяването на действащи договори за недвижими имоти (включително плодоползване и дългосрочно наемане) при същите или по-благоприятни условия, с годишни разходи в размер на най-малко 3 000 000 EUR.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проекти за недвижими имоти с междуинституционален характер, както и по отношение на делегациите на Съюза.
8. Без да се засяга член 17, проект за придобиването на недвижим имот може да се финансира чрез заем само след като бъде предварително одобрен от Европейския парламент и Съвета.
Заемите се сключват и изплащат в съответствие с принципа на добро финансово управление и при надлежно спазване на финансовите интереси на Съюза.
Когато институцията предложи да финансира придобиването със заем, в плана за финансиране, който трябва да се представи, заедно с искането за предварително одобрение от съответната институция, се посочват по-конкретно максималният размер на финансиране, срокът на финансиране, видът финансиране, условията на финансиране и икономиите в сравнение с други видове договорни условия.
Европейският парламент и Съветът обсъждат искането за предварително одобрение в срок от четири седмици, който може да бъде удължен еднократно с две седмици, от получаването му от двете институции. Придобиването чрез заем се счита за отхвърлено, ако Европейският парламент и Съветът не са го одобрили изрично в рамките на крайния срок.
ДЯЛ VII
ЕКСПЕРТИ
Член 204
Външни експерти, получаващи възнаграждение
На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за външните експерти, полу чаващи възнаграждение, които включват специална процедура за избор на физически лица като външни експерти, получаващи възнаграждение, които да подпомагат институциите при оценяване на заявленията за безвъзмездни средства, проектите и офертите и да предоставят становища и съвети в специфични случаи.
Такива експерти получават възнаграждение въз основа на предварително обявена фиксирана сума и се избират въз основа на професионалните си качества. Подборът се извършва въз основа на критерии за подбор, които са в съответствие с принципите на недискриминация, равно третиране и отсъствие на конфликт на интереси.
ТРЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 205
Преходни разпоредби
1. По отношение на фондовете, посочени в член 175, параграф 1, за които основните актове са отменени преди 1 януари 2013 г., бюджетните кредити, които са отменени съгласно член 178, може да бъдат предоставени отново в случай на явна грешка, която се дължи изцяло на Комисията, или в случай на непреодолима сила, която има сериозни последици за изпълнението на дейностите, подпомагани от тези фондове.
2. По отношение на трансферите на бюджетни кредити за оперативни разходи, посочени в Регламенти (ЕО) № 1260/1999, (ЕО) № 1290/2005, (ЕО) № 1080/2006, (ЕО) № 1081/2006, (ЕО) № 1083/2006, (ЕО) № 1084/2006 и (ЕО) № 1198/2006, по които все още не са извършени плащанията от Съюза за финансово уреждане на неизпълнените поети задължения на Съюза до приключването на подпомагането, Комисията може да извършва трансфери от един дял в друг, при условие че съответните бюджетни кредити са за същата цел или се отнасят до инициативи на Съюза или до техническа помощ и иновационни мерки и се прехвърлят за мерки от същото естество.
3. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за преходните разпоредби.
Член 206
Искания за информация, отправени от Европейския парламент и Съвета
Европейският парламент и Съветът имат право да получават всякаква информация или пояснения по въпроси на бюджета в рамките на своите области на компетентност.
Член 207
Прагове и суми
На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно всички прагове и суми, посочени в настоящия регламент, без да се засяга член 118.
Член 208
Рамков финансов регламент за органите, създадени по силата на ДФЕС и Договора за Евратом
1. На Комисията се предоставят правомощия да приеме рамков финансов регламент чрез делегиран акт в съответствие с член 210 за създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета.
Рамковият финансов регламент се основава на принципите и правилата, установени в настоящия регламент.
Финансовите правила за тези органи не може да се отклоняват от рамковия финансов регламент, освен когато това се налага поради техните специфични нужди и с предварителното съгласие на Комисията.
2. Органите, посочени в параграф 1, се освобождават от отговорност във връзка с изпълнението на бюджетите си от Европейския парламент по препоръка на Съвета. Органите, посочени в параграф 1, си сътрудничат изцяло с институциите, които участват в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и осигуряват, по целесъобразност, всяка необходима допълнителна информация, включително чрез присъствие на заседания на съответните органи.
3. Вътрешният одитор на Комисията упражнява спрямо посочените в параграф 1 органи същите правомощия като тези, които упражнява спрямо Комисията.
4. Независим външен одитор проверява дали годишните отчети на всеки от органите, посочени в параграф 1 отразяват правилно приходите, разходите и финансовото състояние на съответния орган преди консолидацията в окончателните отчети на Комисията. Освен когато е предвидено друго в основния акт, посочен в параграф 1, Сметната палата изготвя специфичен годишен доклад за всеки орган в съответствие с изискванията на член 287, параграф 1 от ДФЕС. При изготвянето на доклада Палатата взема предвид одита на независимия външен одитор и мерките, които са предприети в отговор на неговите констатации.
Член 209
Примерен финансов регламент за органите, осъществяващи публично-частно партньорство
Имащите правосубектност органи, които са създадени с основен акт и на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство, приемат свои финансови правила.
Тези правила включват набор от принципи, необходими за осигуряване на добро финансово управление на средствата на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приеме примерен финансов регламент чрез делегиран акт в съответствие с член 210, който установява необходимите принципи за осигуряване на добро финансово управление и който се основава на член 60.
Финансовите правила за тези органи не може да се отклоняват от примерния финансов регламент, освен когато това се налага поради техните специфични потребности и с предварителното съгласие на Комисията.
Член 210
Упражняване на делегирането
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135,, 137, 138,139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 и 209 се предоставя на Комисията до края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г., посочена в член 312 от ДФЕС. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от две години преди края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове, съответстващи на последващите многогодишни финансови рамки, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок на действителност на съответната многогодишна финансова рамка.
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 и 209, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 and 209, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 211
Преразглеждане
Настоящият регламент се преразглежда винаги когато това се окаже необходимо и във всеки случай най-късно две години преди края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г.
В преразглеждането се включва, наред с другото, изпълнението на разпоредбите в дял VIII на първа част.
Член 212
Отменяне
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 се отменя, считано от 1 януари 2013 г., с изключение на:
а)
членове 53-57, които продължават да се прилагат за всички задължения, поети до 31 декември 2013 г.;
б)
член 166, параграф 3, буква а), която продължава да се прилага за всички задължения, поети до 31 декември 2012 г.; и
в)
член 166, параграф 3, буква б), която продължава да се прилага за всички задължения, поети между 1 януари и 31 декември 2013 г.
Дял VI на първа част от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 може да продължи да се прилага за споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, които са подписани, и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, за които е изпратено уведомление до 31 декември 2013 г. в рамките на глобалните задължения съгласно бюджета за 2012 г. или предходни години, ако отговорният разпоредител с бюджетни кредити реши това и при надлежно спазване на принципите на равно третиране и прозрачност.
Позоваванията на отменения регламент се тълкуват като позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствие в приложението.
Член 213
Преразглеждане относно ЕСВД
Член 68, параграф 1, трета алинея и член 98, параграф 2, втора алинея ще бъдат преразгледани през 2013 г., като се отчетат надлежно специфичността на ЕСВД, и по-специално на делегациите на Съюза, и по целесъобразност, достатъчният капацитет за финансово управление на ЕСВД.
Член 214
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2013 г., с изключение на:
а)
членове 58-63, които се прилагат само за задълженията, поети от 1 януари 2014 г.
б)
член 50, параграф 1, буква в) и членове 82, 139 и 140, които се прилагат от 1 януари 2014 г.
в)
членове 177, 179 и 210, които се прилагат от 27 октомври 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 25 октомври 2012 година.
32012R0966
L 298/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
25.10.2012.
UREDBA (EU, Euratom) br. 966/2012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 25. listopada 2012.
o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002
SADRŽAJ
DIO PRVI
ZAJEDNIČKE ODREDBE
GLAVA I.
PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE
Članak 1.
Predmet
Članak 2.
Definicije
Članak 3.
Usklađenost sekundarnog zakonodavstva s ovom Uredbom
Članak 4.
Razdoblja, datumi i rokovi
Članak 5.
Zaštita osobnih podataka
GLAVA II.
PRORAČUNSKA NAČELA
Članak 6.
Poštovanje proračunskih načela
Poglavlje 1.
Načela jedinstva i točnosti proračuna
Članak 7.
Područje primjene proračuna
Članak 8.
Posebna pravila o načelima jedinstva i točnosti proračuna
Poglavlje 2.
Načelo jedne godine
Članak 9.
Definicija
Članak 10.
Vrsta odobrenih sredstava
Članak 11.
Računovodstvo prihoda i odobrenih sredstava
Članak 12.
Preuzimanje obveza po odobrenim sredstvima
Članak 13.
Ukidanje i prijenos odobrenih sredstava
Članak 14.
Pravila za prijenos namjenskih prihoda
Članak 15.
Opoziv odobrenih sredstava
Članak 16.
Pravila koja se primjenjuju u slučaju kasnog donošenja proračuna
Poglavlje 3.
Načelo uravnoteženosti
Članak 17.
Definicija i područje primjene
Članak 18.
Saldo financijske godine
Poglavlje 4.
Načelo obračunske jedinice
Članak 19.
Uporaba eura
Poglavlje 5.
Načelo univerzalnosti
Članak 20.
Definicija i područje primjene
Članak 21.
Namjenski prihodi
Članak 22.
Donacije
Članak 23.
Pravila o odbicima i usklađenjima deviznog tečaja
Poglavlje 6.
Načelo specifikacije
Članak 24.
Opće odredbe
Članak 25.
Prijenosi od strane institucija, osim Komisije
Članak 26.
Prijenosi od strane Komisije
Članak 27.
Prijedlozi prijenosa koje institucije podnose Europskom parlamentu i Vijeću
Članak 28.
Posebna pravila o prijenosima
Članak 29.
Prijenosi podložni posebnim odredbama
Poglavlje 7.
Načelo dobrog financijskog upravljanja
Članak 30.
Načela ekonomičnosti, učinkovitost i djelotvornosti
Članak 31.
Obvezni financijski izvještaj
Članak 32.
Unutarnja kontrola izvršenja proračuna
Članak 33.
Isplativost sustava kontrole
Poglavlje 8.
Načelo transparentnosti
Članak 34.
Objava financijskih izvještaja, proračuna i izvješća
Članak 35.
Objava podataka o primateljima i drugih podataka
GLAVA III.
DONOŠENJE I STRUKTURA PRORAČUNA
Poglavlje 1.
Donošenje proračuna
Članak 36.
Procjene prihoda i rashoda
Članak 37.
Projekcija proračuna tijelâ iz članka 208.
Članak 38.
Nacrt proračuna
Članak 39.
Pismo izmjene nacrta proračuna
Članak 40.
Obveze država članica koje proizlaze iz donošenja proračuna
Članak 41.
Nacrti izmjene proračuna
Članak 42.
Prijevremena dostava projekcija i nacrta proračuna
Poglavlje 2.
Struktura i prikaz proračuna
Članak 43.
Struktura proračuna
Članak 44.
Proračunska nomenklatura
Članak 45.
Zabrana negativnih prihoda
Članak 46.
Rezervacije
Članak 47.
Negativna pričuva
Članak 48.
Pričuva za pomoć u nuždi
Članak 49.
Prikaz proračuna
Članak 50.
Pravila o planovima radnih mjesta za osoblje
Poglavlje 3.
Proračunska disciplina
Članak 51.
Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom
Članak 52.
Usklađenost akata Unije s proračunom
GLAVA IV.
IZVRŠENJE PRORAČUNA
Poglavlje 1.
Opće odredbe
Članak 53.
Izvršenje proračuna u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja
Članak 54.
Temeljni akt i iznimke
Članak 55.
Izvršenje proračuna od strane institucija, osim Komisije
Članak 56.
Delegiranje ovlasti za izvršenje proračuna
Članak 57.
Sukob interesa
Poglavlje 2.
Načini izvršenja
Članak 58.
Načini izvršenja proračuna
Članak 59.
Podijeljeno upravljanje s državama članicama
Članak 60.
Neizravno upravljanje
Članak 61.
Ex ante ocjene i sporazumi o delegiranju
Članak 62.
Izvršne agencije
Članak 63.
Ograničenja delegiranja ovlasti
Poglavlje 3.
Financijski izvršitelji
Odjeljak 1.
Načelo razdvajanja dužnosti
Članak 64.
Razdvajanje dužnosti
Odjeljak 2.
Dužnosnik za ovjeravanje
Članak 65.
Dužnosnik za ovjeravanje
Članak 66.
Ovlasti i dužnosti dužnosnika za ovjeravanje
Članak 67.
Ovlasti i dužnosti šefova delegacija Unije
Odjeljak 3.
Računovodstveni službenik
Članak 68.
Ovlasti i dužnosti računovodstvenog službenika
Članak 69.
Ovlasti koje računovodstveni službenik može delegirati
Odjeljak 4.
Blagajnik
Članak 70.
Knjige blagajne
Poglavlje 4.
Odgovornost financijskih izvršitelja
Odjeljak 1.
Opća pravila
Članak 71.
Opoziv delegiranja i suspenzija dužnosti dodijeljenih financijskim izvršiteljima
Članak 72.
Odgovornost dužnosnika za ovjeravanje vezano za nezakonite aktivnosti, prijevaru ili korupciju
Odjeljak 2.
Pravila koja se primjenjuju na odgovorne dužnosnike za ovjeravanje
Članak 73.
Pravila koja se primjenjuju na dužnosnike za ovjeravanje
Odjeljak 3.
Pravila koja se primjenjuju na računovodstvene službenike i blagajnike
Članak 74.
Pravila koja se primjenjuju na računovodstvene službenike
Članak 75.
Pravila koja se primjenjuju na blagajnike
Poglavlje 5.
Prihodi
Odjeljak 1.
Stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava
Članak 76.
Vlastita sredstva
Odjeljak 2.
Procjena iznosa potraživanja
Članak 77.
Procjena iznosa potraživanja
Odjeljak 3.
Utvrđivanje iznosa potraživanja
Članak 78.
Utvrđivanje iznosa potraživanja
Odjeljak 4.
Odobravanje povrata
Članak 79.
Odobravanje povrata
Odjeljak 5.
Povrat
Članak 80.
Pravila o povratu
Članak 81.
Zastara
Članak 82.
Nacionalni tretman prava Unije
Članak 83.
Novčane kazne, ugovorne kazne i pripadajuće kamate koje je odredila Komisija
Poglavlje 6.
Rashodi
Članak 84.
Odluke o financiranju
Odjeljak 1.
Preuzimanje obveza za rashode
Članak 85.
Vrste obveza
Članak 86.
Pravila koja se primjenjuju na obveze
Članak 87.
Provjere koje se primjenjuju na obveze
Odjeljak 2.
Potvrđivanje rashoda
Članak 88.
Potvrđivanje rashoda
Odjeljak 3.
Odobravanje rashoda
Članak 89.
Odobravanje rashoda
Odjeljak 4.
Plaćanje rashoda
Članak 90.
Vrste plaćanja
Članak 91.
Plaćanje ograničeno na dostupna sredstva
Odjeljak 5.
Rokovi za izvršenje rashoda
Članak 92.
Rokovi
Poglavlje 7.
Sustavi informacijske tehnologije i e-vlada
Članak 93.
Elektroničko upravljanje operacijama
Članak 94.
Prijenos dokumenata
Članak 95.
E-vlada
Poglavlje 8.
Načela upravljanja
Članak 96.
Dobro upravljanje
Članak 97.
Pravna sredstva
Poglavlje 9.
Unutarnji revizor
Članak 98.
Imenovanje unutarnjeg revizora
Članak 99.
Ovlasti i dužnosti unutarnjeg revizora
Članak 100.
Neovisnost unutarnjeg revizora
GLAVA V.
JAVNA NABAVA
Poglavlje 1.
Opće odredbe
Odjeljak 1.
Područje primjene i načela sklapanja ugovora
Članak 101.
Definicija ugovora o javnoj nabavi
Članak 102.
Načela koja se primjenjuju na ugovore o javnoj nabavi
Odjeljak 2.
Objavljivanje
Članak 103.
Objavljivanje ugovorâ o javnoj nabavi
Odjeljak 3.
Postupci nabave
Članak 104.
Postupci nabave
Članak 105.
Sadržaj dokumentacije za nadmetanje
Članak 106.
Razlozi za isključenje koji se primjenjuju na sudjelovanje u postupcima nabave
Članak 107.
Razlozi za isključenje koji se primjenjuju na sklapanje ugovora
Članak 108.
Središnja baza podataka o isključenjima
Članak 109.
Administrativne i financijske sankcije
Članak 110.
Kriteriji za odabir ponude
Članak 111.
Podnošenje ponuda
Članak 112.
Načela jednakog postupanja i transparentnosti
Članak 113.
Odluka o sklapanju ugovora
Članak 114.
Poništenje postupka nabave
Odjeljak 4.
Jamstva i korektivne mjere
Članak 115.
Jamstva
Članak 116.
Pogreške, nepravilnosti i prijevare u postupku
Poglavlje 2.
Odredbe koje se primjenjuju na ugovore koje institucije sklapaju za svoj račun
Članak 117.
Javni naručitelj
Članak 118.
Primjenjive granične vrijednosti
Članak 119.
Pravila o sudjelovanju u postupcima nadmetanja
Članak 120.
Pravila o nabavi Svjetske trgovinske organizacije
GLAVA VI.
BESPOVRATNA SREDSTVA
Poglavlje 1.
Područje primjene i oblik bespovratnih sredstava
Članak 121.
Područje primjene bespovratnih sredstava
Članak 122.
Korisnici
Članak 123.
Oblici bespovratnih sredstava
Članak 124.
Jednokratni iznosi, jedinični troškovi i paušalno financiranje
Poglavlje 2.
Načela
Članak 125.
Opća načela koja se primjenjuju na bespovratna sredstva
Članak 126.
Prihvatljivi troškovi
Članak 127.
Sufinanciranje u naravi
Članak 128.
Transparentnost
Članak 129.
Načelo zabrane kumulativne dodjele
Članak 130.
Načelo zabrane retroaktivnosti
Poglavlje 3.
Postupak dodjele
Članak 131.
Zahtjevi za bespovratna sredstva
Članak 132.
Uvjeti sposobnosti i kriteriji za odabir
Članak 133.
Postupak evaluacije
Poglavlje 4.
Plaćanje i kontrola
Članak 134.
Jamstvo za predfinanciranje
Članak 135.
Isplata bespovratnih sredstava i kontrole
Članak 136.
Razdoblja vođenja evidencije
Poglavlje 5.
Provedba
Članak 137.
Ugovori o provedbi i financijska potpora trećim stranama
GLAVA VII.
NAGRADE
Članak 138.
Opća pravila
GLAVA VIII.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI
Članak 139.
Područje primjene
Članak 140.
Načela i uvjeti koji se primjenjuju na financijske instrumente
GLAVA IX.
FINANCIJSKO IZVJEŠTAVANJE I RAČUNOVODSTVO
Poglavlje 1.
Financijsko izvještavanje
Članak 141.
Struktura financijskih izvještaja
Članak 142.
Izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju
Članak 143.
Mjerodavna pravila za financijske izvještaje
Članak 144.
Računovodstvena načela
Članak 145.
Financijski izvještaji
Članak 146.
Izvješća o izvršenju proračuna
Članak 147.
Privremeni financijski izvještaji
Članak 148.
Odobravanje završnih konsolidiranih financijskih izvještaja
Poglavlje 2.
Podaci o izvršenju proračuna
Članak 149.
Izvješće o proračunskim jamstvima i rizicima
Članak 150.
Podaci o izvršenju proračuna
Poglavlje 3.
Računovodstvo
Odjeljak 1.
Zajedničke odredbe
Članak 151.
Računovodstveni sustav
Članak 152.
Zajednički zahtjevi vezani za računovodstveni sustav institucija
Odjeljak 2.
Opće računovodstvo
Članak 153.
Opće računovodstvo
Članak 154.
Knjiženje u općem računovodstvu
Članak 155.
Računovodstvena usklađenja
Odjeljak 3.
Proračunsko računovodstvo
Članak 156.
Proračunsko računovodstvo
Poglavlje 4.
Popis imovine
Članak 157.
Popis imovine
GLAVA X.
VANJSKA REVIZIJA I RAZRJEŠNICA
Poglavlje 1.
Vanjska revizija
Članak 158.
Vanjska revizija Revizorskog suda
Članak 159.
Pravila i postupak revizije
Članak 160.
Provjere vrijednosnih papira i gotovine
Članak 161.
Pravo pristupa Revizorskog suda
Članak 162.
Godišnje izvješće Revizorskog suda
Članak 163.
Posebna izvješća Revizorskog suda
Poglavlje 2.
Razrješnica
Članak 164.
Rokovi u postupku davanja razrješnice
Članak 165.
Postupak davanja razrješnice
Članak 166.
Mjere praćenja
Članak 167.
Posebne odredbe o ESVD-u
DIO DRUGI
POSEBNE ODREDBE
GLAVA I.
EUROPSKI FOND ZA JAMSTVA U POLJOPRIVREDI
Članak 168.
Posebne odredbe o Europskom fondu za jamstva u poljoprivredi
Članak 169.
Preuzimanje obveza po odobrenim sredstvima za EFJP
Članak 170.
Ukupne okvirne obveze preuzete po odobrenim sredstvima za EFJP
Članak 171.
Raspored i dinamika proračunskih obveza EFJP-a
Članak 172.
Računovodstvo rashoda EFJP-a
Članak 173.
Prijenos odobrenih sredstava za EFJP
Članak 174.
Namjenski prihodi EFJP-a
GLAVA II.
STRUKTURNI FONDOVI, KOHEZIJSKI FOND, EUROPSKI FOND ZA RIBARSTVO, EUROPSKI POLJOPRIVREDNI FOND ZA RURALNI RAZVOJ I FONDOVI U PODRUČJU SLOBODE, SIGURNOSTI I PRAVDE KOJIMA SE UPRAVLJA PODIJELJENIM UPRAVLJANJEM
Članak 175.
Posebne odredbe
Članak 176.
Poštovanje alokacija odobrenih sredstava za preuzimanje obveza
Članak 177.
Plaćanje doprinosa, privremena plaćanja i vraćanja
Članak 178.
Opoziv odobrenih sredstava
Članak 179.
Prijenos odobrenih sredstava
Članak 180.
Upravljanje, odabir i revizija
GLAVA III.
ISTRAŽIVANJE
Članak 181.
Istraživački fondovi
Članak 182.
Preuzimanje obveza za istraživački fond
Članak 183.
Zajednički istraživački centar
GLAVA IV.
VANJSKA DJELOVANJA
Poglavlje 1.
Opće odredbe
Članak 184.
Vanjska djelovanja
Poglavlje 2.
Provedba djelovanja
Odjeljak 1.
Opće odredbe
Članak 185.
Provedba vanjskih djelovanja
Odjeljak 2.
Proračunska potpora i uzajamni fondovi s više donatora
Članak 186.
Korištenje proračunske potpore
Članak 187.
Uzajamni fondovi Unije za vanjska djelovanja
Odjeljak 3.
Ostali načini upravljanja
Članak 188.
Provedba vanjskih djelovanja putem neizravnog upravljanja
Članak 189.
Sporazumi o financiranju za provedbu vanjskih djelovanja
Poglavlje 3.
Nabava
Članak 190.
Nabava za vanjska djelovanja
Članak 191.
Pravila o sudjelovanju u postupcima nadmetanja
Poglavlje 4.
Bespovratna sredstva
Članak 192.
Financiranje vanjskog djelovanja u cijelosti
Članak 193.
Pravila koja se primjenjuju na bespovratna sredstva za vanjska djelovanja
Poglavlje 5.
Revizija računa
Članak 194.
Revizija Unije u vanjskom djelovanju
GLAVA V.
EUROPSKI UREDI
Članak 195.
Europski uredi
Članak 196.
Odobrena sredstva vezana za europske urede
Članak 197.
Dužnosnik za ovjeravanje europskih ureda
Članak 198.
Računi međuinstitucionalnih europskih ureda
Članak 199.
Delegiranje ovlasti dužnosnika za ovjeravanje za međuinstitucionalne europske urede
Članak 200.
Pružanje usluga trećim stranama
GLAVA VI.
ADMINISTRATIVNA ODOBRENA SREDSTVA
Članak 201.
Opće odredbe
Članak 202.
Obveze
Članak 203.
Posebne odredbe vezane za administrativna odobrena sredstva
GLAVA VII.
STRUČNJACI
Članak 204.
Plaćeni vanjski stručnjaci
DIO TREĆI
ZAVRŠNE I PRIJELAZNE ODREDBE
Članak 205.
Prijelazne odredbe
Članak 206.
Zahtjevi Europskog parlamenta i Vijeća za informacije
Članak 207.
Granične vrijednosti i iznosi
Članak 208.
Okvirna financijska uredba za tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu
Članak 209.
Ogledna financijska uredba za tijela javno-privatnog partnerstva
Članak 210.
Postupak delegiranja
Članak 211.
Preispitivanje
Članak 212.
Stavljanje izvan snage
Članak 213.
Preispitivanje u vezi s ESVD-om
Članak 214.
Stupanje na snagu
PRILOG
KORELACIJSKA TABLICA
Zajednička izjava o pitanjima vezanim za višegodišnji financijski okvir
Zajednička izjava o rashodima za objekte iz članka 203.
Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o članku 203. stavku 3.
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 322., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegovim člankom 106.a,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (3) bitno je izmijenjena više puta. S obzirom da su potrebne dodatne izmjene, uključujući promjene kako bi se uzelo u obzir stupanje na snagu Ugovora iz Lisabona, Uredbu (EZ, Euratom) br. 1605/2002 trebalo bi radi jasnoće staviti izvan snage i zamijeniti je ovom Uredbom.
(2)
Uredbom (EZ, Euratom) br. 1605/2002 utvrđena su proračunska načela i financijska pravila kojima se uređuje donošenje i izvršavanje općeg proračuna Unije („proračun”) i koja osiguravaju dobro i djelotvorno upravljanje, kontrolu i zaštitu financijskih interesa Unije te povećanu transparentnost, što treba poštovati u svim pravnim aktima i od strane svih institucija. Trebalo bi zadržati temeljna načela, koncept i strukturu te Uredbe i osnovna pravila proračunskog i financijskog upravljanja. Odstupanja od tih temeljnih načela trebalo bi preispitati i pojednostavniti što je više moguće, uzimajući u obzir njihov trajni značaj, dodanu vrijednost za proračun i teret koji nameću dionicima. Potrebno je zadržati i ojačati ključne elemente financijskih pravila: ulogu financijskih izvršitelja, integraciju kontrola u operativnim uslugama, unutarnje revizore, izradu proračuna na temelju aktivnosti, modernizaciju računovodstvenih načela i pravila te osnovna načela vezana uz bespovratna sredstva.
(3)
Zbog specifične naravi i zadaća Europske središnje banke (ESB), a posebno njezine neovisnosti u pogledu upravljanja svojim financijama, nju bi trebalo izuzeti iz područja primjene ove Uredbe, osim ako je drukčije određeno ovom Uredbom.
(4)
S obzirom na praktično iskustvo, u ovu Uredbu bi trebalo uključiti pravila kako bi se pratili zahtjevi u razvoju vezani uz izvršenje proračuna, kao što je zajedničko financiranje s drugim donatorima, povećala učinkovitost vanjske pomoći, omogućilo korištenje određenih financijskih instrumenata, uključujući onih sklopljenih s Europskom investicijskom bankom (EIB) i omogućilo izvršavanje proračuna putem javno-privatnih partnerstava („JPP”).
(5)
Uredba (EZ, Euratom) br. 1605/2002 ograničavala se na navođenje proračunskih načela i financijskih pravila u širem smislu, u skladu s Ugovorima, dok su provedbene odredbe bile utvrđene u Uredbi Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (4) kako bi se pružila bolja hijerarhija pravila, a Uredba (EZ, Euratom) br. 1605/2002 učinila lakšom za čitanje. Na temelju članka 290. UFEU-a, Komisiji se zakonodavnim aktom može delegirati ovlast za donošenje nezakonodavnih akata samo radi dopune ili izmjene određenih elemenata tog zakonodavnog akta koji nisu ključni. U ovu bi Uredbu, stoga, trebalo uključiti odredbe utvrđene u Uredbi (EZ, Euratom) br. 2342/2002.
(6)
Policijska i pravosudna suradnja u kaznenim stvarima postale su sastavni dio drugih politika i internih djelovanja Unije. Određene financijske odredbe koje se primjenjuju na to političko područje prema tome nisu više opravdane i stoga ne bi trebale biti uključene u ovu Uredbu.
(7)
Kako bi se osigurala transparentnost, u proračunu bi trebalo evidentirati jamstva za poslove uzimanja i davanja zajmova koje je sklopila Unija, uključujući poslove Europskog mehanizma za financijsku stabilnost i Instrumenta za uravnoteženje platne bilance.
(8)
Trebalo bi pojednostavniti postojeća pravila kojima se uređuje kamata pripisana plaćanjima predfinanciranja, budući da predstavljaju prevelik administrativni teret kako za primatelje tako i za službe Komisije te stvaraju nesporazume između službi Komisije i primatelja. Radi pojednostavljenja, posebno u pogledu korisnika, a u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, ne bi više trebala postojati obveza pripisivanja kamate na plaćanja predfinanciranja i povrata tih kamata. Međutim, trebalo bi omogućiti uključenje te obveze u sporazum o delegiranju kako bi se dopustilo ponovno korištenje kamate pripisane plaćanjima predfinanciranja za programe, odbitak te kamate od zahtjeva za plaćanje i njezin povrat.
(9)
Pravila za prijenos namjenskih prihoda trebala bi uzeti u obzir razliku između vanjskih i unutarnjih namjenskih prihoda. Kako bi bili u skladu sa svrhom koju je dodijelio donator, vanjske namjenske prihode trebalo bi prenositi automatski i koristiti ih sve dok se ne izvrše operacije vezane za program ili djelovanje za koje su namijenjeni. Kad su vanjski namjenski prihodi primljeni tijekom posljednje godine programa ili djelovanja, trebalo bi omogućiti njihovo korištenje u prvoj godini sljedećeg programa ili djelovanja. Trebalo bi omogućiti prijenos internih namjenskih prihoda samo za godinu dana, osim kad je ovom Uredbom propisano drukčije.
(10)
Trebalo bi pojasniti pravila o privremenim dvanaestinama, kako u pogledu broja dodatnih dvanaestina koje se mogu zatražiti, tako i slučajeva u kojima Europski parlament odlučuje smanjiti iznos dodatnih rashoda koji premašuju privremene dvanaestine koje je donijelo Vijeće.
(11)
Trebalo bi izmijeniti odstupanje od načela univerzalnosti u vezi s namjenskim prihodima, kako bi se uzele u obzir specifičnosti unutarnjih namjenskih prihoda koji proizlaze iz proračunskih sredstava koja su odobrili Europski parlament i Vijeće, kao i specifičnosti vanjskih namjenskih prihoda prikupljenih od raznih donatora i koje su potonji namijenili za određeni program ili djelovanje. Nadalje, vanjskim donatorima trebalo bi dopustiti da sufinanciraju vanjsko djelovanje, osobito humanitarne operacije, čak i u slučajevima kad takvo sufinanciranje nije izričito propisano u temeljnom aktu.
(12)
Prikaz namjenskih prihoda u nacrtu proračuna trebalo bi učiniti transparentnijim tako da se propiše da se u nacrt proračuna uključe iznosi namjenskih prihoda koji su stvarni na datum donošenja nacrta proračuna.
(13)
U pogledu načela specifikacije, budući da se sada ne radi razlika između obveznih i neobveznih rashoda, trebalo bi donijeti pravila kojima se uređuju prijenosi odobrenih sredstava.
(14)
Također bi pravila u vezi s prijenosom odobrenih sredstava trebalo prilagoditi promjenama vezanim uz stupanje na snagu Ugovora iz Lisabona. Usto, nedavno iskustvo pokazalo je važnost povećane fleksibilnosti u vezi s prijenosom na kraju godine odobrenih sredstava za plaćanja, osobito za strukturne fondove. Potrebno je osigurati bolje izvršenje proračuna, osobito u vezi s odobrenim sredstvima za plaćanja, namjenskim prihodima i administrativnim odobrenim sredstvima, koji se istodobno primjenjuju na nekoliko glava. S tim bi ciljem trebalo pojednostavniti vrstu prijenosa, a postupak donošenja nekih prijenosa učiniti fleksibilnijim. Za Komisiju se posebno pokazalo relevantnim i učinkovitim imati mogućnost odlučivanja o prijenosima neiskorištenih odobrenih sredstava u slučajevima međunarodnih humanitarnih katastrofa i kriza. Stoga bi tu mogućnost trebalo proširiti na slične događaje koji nastanu nakon 1. prosinca financijske godine. U tim slučajevima, za potrebe transparentnosti, Komisija bi trebala bez odlaganja obavijestiti Europski parlament i Vijeće o svojoj odluci o prijenosu neiskorištenih odobrenih sredstava.
(15)
U vezi s odredbama o dobrom financijskom upravljanju, dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti bi u pripremi zakonodavnih prijedloga i uspostavi sustava upravljanja i kontrole trebao uzeti u obzir očekivani rizik od pogreške te troškove i koristi kontrola. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja trebao bi izvijestiti o rezultatima kontrola i o njihovim troškovima i koristima u godišnjem izvješću o radu. Izjave rukovodstva o tim sustavima koje dostavljaju tijela država članica odgovorna za upravljanje sredstvima Unije i njihovu kontrolu, sastavni su dio djelotvornosti državnih sustava upravljanja i kontrole.
(16)
Načelo transparentnosti, sadržano u članku 15. UFEU-a koje zahtijeva od institucija da rade što je otvorenije moguće, podrazumijeva, u području izvršenja proračuna, da građani znaju gdje i u koje svrhe Unija troši sredstva. Ti podaci potiču demokratsku raspravu, doprinose sudjelovanju građana u postupku odlučivanja Unije i jačaju institucionalnu kontrolu i nadzor nad rashodima Unije. Te bi ciljeve trebalo postići objavom, po mogućnosti uz korištenje suvremenih komunikacijskih alata, odgovarajućih podataka o krajnjim izvoditeljima i korisnicima sredstava Unije, koji uzimaju u obzir opravdane zahtjeve tih izvoditelja i korisnika vezane uz povjerljivost i sigurnost te, što se tiče fizičkih osoba, njihovo pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka. Institucije bi stoga trebale primijeniti selektivan pristup kod objave podataka, u skladu s načelom proporcionalnosti. Odluke o objavi trebale bi se temeljiti na odgovarajućim kriterijima kako bi se pružili sadržajni podaci.
(17)
U skladu s člankom 316. UFEU-a, Europsko vijeće i Vijeće trebali bi dijeliti isti dio proračuna.
(18)
Godišnji proračunski postupak na temelju UFEU-a trebao bi se odražavati u ovoj Uredbi.
(19)
U vezi s donošenjem proračuna, važno je jasno definirati strukturu i prikaz nacrta proračuna koji izrađuje Komisija. Sadržaj općeg uvoda u nacrt proračuna trebalo bi detaljnije opisati. Također je potrebno uključiti i odredbu o financijskom programiranju za buduće godine, kao i odredbu o mogućnosti Komisije da dostavi radne dokumente kako bi potkrijepila proračunske zahtjeve.
(20)
U vezi s određenim značajkama zajedničke vanjske i sigurnosne politike, trebalo bi ažurirati obrasce koje temeljni akti mogu sadržavati na temelju UFEU-a i glava V. i VI. UEU-a. Usto, trebalo bi prilagoditi UFEU-u postupak donošenja pripremnih mjera u području vanjskog djelovanja.
(21)
Pravila o načinima izvršavanja proračuna kojima se posebno uređuju uvjeti eksternalizacije ovlasti za izvršavanje trećim stranama postala su tijekom godina suviše složena pa bi ih trebalo pojednostavniti. Istodobno, trebalo bi zadržati prvotni cilj eksternalizacije, posebno onaj u skladu s kojim se rashod bez obzira na način izvršavanja izvršava sa stupnjem kontrole i transparentnosti jednakim stupnju koji se očekuje od službi Komisije.
(22)
Trebalo bi jasno razlikovati situacije u kojima proračun izravno izvršava Komisija ili njezine izvršne agencije, situacije u kojima proračun izvršavaju države članice u skladu s podijeljenim upravljanjem i situacijama u kojima se proračun izvršava neizravno putem trećih strana. To bi trebalo omogućiti uspostavu usklađenog režima za podijeljeno i neizravno upravljanje koji se može prilagoditi pravilima pojedinih sektora, posebno kad proračun izvršavaju države članice na temelju podijeljenog upravljanja. Takav usklađen režim bi posebno trebao uključivati osnovna načela koja Komisija mora poštovati kad odlučuje o izvršavanju proračuna na temelju podijeljenog upravljanja ili o neizravnom izvršavanju, te osnovna načela koja moraju poštovati stranke kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna. Komisija bi trebala moći primjenjivati pravila i postupke Unije ili prihvatiti primjenu pravila i postupaka stranke kojoj su povjerene zadaće izvršenja proračuna, pod uvjetom da potonja jamči jednaku zaštitu financijskih interesa Unije. Kao dio nadzornih zadaća Komisije, također bi trebalo predvidjeti obveze kontrole i revizije, uključujući ispitivanje i prihvaćanje financijskih izvještaja, za sve načine izvršavanja proračuna.
(23)
Trebalo bi prilagoditi pravila o ex ante ocjeni subjekata i osoba kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna na temelju neizravnog upravljanja, kako bi se osiguralo da svi subjekti i osobe kojima su povjerene navedene zadaće pružaju stupanj zaštite financijskih interesa Unije jednak onom koji se zahtijeva na temelju ove Uredbe.
(24)
Iskustvo institucionaliziranja javno-privatnih partnerstava kao tijela Unije na temelju članka 185. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 pokazuje da bi trebalo propisati dodatne kategorije javno-privatnih partnerstava kako bi se proširio izbor instrumenata i uključila tijela čija su pravila fleksibilnija i dostupnija privatnim partnerima od onih koja se primjenjuju na institucije Unije. Te bi dodatne kategorije trebale uključivati tijela koja su uređena privatnim pravom države članice i tijela koja su osnovana temeljnim aktom i koja imaju financijska pravila koja poštuju načela potrebna kako bi se zajamčilo dobro financijsko upravljanje sredstvima Unije.
(25)
Za potrebe članka 317. UFEU-a, ova bi Uredba trebala ojačati osnovne obveze kontrole i revizije država članica kad izvršavaju proračun na temelju podijeljenog upravljanja, budući da takve obveze trenutačno postoje samo u pravilima pojedinih sektora. Stoga je potrebno uključiti odredbe o usklađenim administrativnim strukturama na državnoj razini, kojima se utvrđuje usklađen okvir za sva navedena područja politike. Taj okvir ne bi trebao stvoriti dodatne kontrolne strukture, već bi trebao omogućiti državama članicama da odrede tijela odgovorna za upravljanje i kontrolu sredstava Unije. Nadalje, ova bi Uredba trebala sadržavati odredbe o zajedničkim obvezama upravljanja i kontrole za te strukture, kao i godišnju izjavu o upravljanju u kojoj rukovoditelji preuzimaju odgovornost za upravljanje sredstvima Unije koja su im povjerena, ispitivanje i prihvaćanje financijskih izvještaja te o mehanizmima suspenzije i korekcije kojima upravlja Komisija kako bi stvorila usklađen zakonodavni okvir koji poboljšava sveobuhvatnu pravnu sigurnost i učinkovitost kontrola i korektivnih mjera, kao i zaštitu financijskih interesa Unije. Detaljne odredbe trebale bi ostati u sektorskim uredbama. U kontekstu jedinstvenog pristupa reviziji i s ciljem smanjenja dodatnog administrativnog tereta koji proizlazi iz višestrukih kontrola, države članice mogu Komisiji dostaviti izjave potpisane na odgovarajućoj državnoj ili regionalnoj razini u skladu s njihovim ustavnim zahtjevima.
(26)
Neke odredbe o dužnostima dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti trebalo bi pojasniti, posebno one koje se tiču ex ante i ex post kontrola koje dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti uvodi, kao i dužnosti potonjeg u pogledu izvješćivanja. S tim u vezi, sadržaj godišnjeg izvješća o radu dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti trebalo bi ažurirati u skladu s praksom koja se sastoji od uključivanja u istu potrebnih financijskih podataka i podataka o upravljanju kojima se potkrepljuje izjava o jamstvu dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja vezano za izvršavanje njegovih dužnosti.
(27)
Trebalo bi pojasniti odgovornosti računovodstvenog službenika Komisije. Posebno bi trebalo točno napomenuti da je računovodstveni službenik Komisije jedina osoba koja ima pravo definirati računovodstvena pravila i usklađene kontne planove, dok računovodstveni službenici drugih institucija definiraju računovodstvene postupke koji se primjenjuju na njihove institucije.
(28)
Kako bi se olakšala provedba nekih programa ili mjera povjerenih posebno financijskim institucijama, u ovoj bi Uredbi trebalo propisati mogućnost otvaranja fiducijarnih računa. Takvi bankovni računi trebali bi se otvarati u ime ili za račun Komisije u knjigama financijskih institucija. Njima bi trebale upravljati financijske institucije pod odgovornošću dužnosnika za ovjeravanje i trebalo bi ih biti moguće otvoriti u drugim valutama osim eura.
(29)
U vezi s izvršavanjem prihoda, potrebno je pojednostaviti pravila o procjenama iznosa potraživanja kako bi se uzele u obzir proračunske potrebe. Trebalo bi zahtijevati evidenciju kad projekcija prihoda ima određen stupanj vjerojatnosti i može se prenijeti u brojke s razumnim stupnjem aproksimacije. Za potrebe pojednostavljenja, trebalo bi uvesti određene odredbe o postupcima usklađenja ili brisanja procjene iznosa potraživanja.
(30)
Pravila o povratu trebalo bi pojasniti i ojačati. Osobito bi trebalo navesti da brisanje utvrđenog iznosa potraživanja ne podrazumijeva odreknuće od dodijeljenog prava Unije. Štoviše, kako bi se ojačala zaštita financijskih interesa Unije, države članice trebale bi jednako povoljno tretirati sredstva Unije koja se potražuju s osnove nadoknade kao i potraživanja javnih tijela na njihovom državnom području.
(31)
Uzimajući u obzir potrebu smanjenja rizika povezanog s upravljanjem iznosima dobivenim na privremenoj osnovi putem novčanih kazni, ugovornih kazni i financijskih sankcija, kao i s prihodima koji oni realiziraju, te bi iznose u najkraćem mogućem roku trebalo knjižiti kao proračunske prihode, a najkasnije u financijskoj godini nakon što su iscrpljena sva pravna sredstva protiv odluka na temelju kojih su određene.
(32)
Trebalo bi pojasniti različite vrste plaćanja u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja. Usto, dužnosnik za ovjeravanje trebao bi redovito obračunavati plaćanja predfinanciranja u skladu s računovodstvenim pravilima koja utvrđuje računovodstveni službenik Komisije. U tu svrhu, trebalo bi uključiti odgovarajuće odredbe u ugovore, odluke o dodjeli bespovratnih sredstava, sporazume o bespovratnim sredstvima kao i u sporazume o delegiranju.
(33)
Ova bi Uredba trebala potaknuti cilj e-vlade, a posebno uporabu elektroničkih podataka u razmjeni podataka između institucija i trećih strana.
(34)
Trebalo bi dopustiti mogućnost provođenja zajedničkih postupaka nabave s Europskim udruženjem slobodne trgovine (EFTA) ili zemljama kandidatkinjama za pristup Uniji, pod određenim uvjetima.
(35)
Trebalo bi poboljšati pravila o isključenju, osobito iz sudjelovanja u postupcima javne nabave, kako bi se pojačala zaštita financijskih interesa Unije.
(36)
S obzirom na to da je korištenje sredstava ESB-a i vlastitih sredstava EIB-a od financijskog interesa za Uniju, trebalo bi im dati pristup podacima sadržanim u središnjoj bazi podataka o isključenju koja je namijenjena zaštiti financijskih interesa Unije.
(37)
Trebalo bi uvesti pouzdanu pravnu osnovu za objavu odluka kojima se primjenjuju administrativne i financijske sankcije, posebno u odnosu na javnu nabavu, u skladu sa zahtjevima o zaštiti podataka. Takva objava trebala bi ostati neobvezna zbog zaštite i sigurnosti podataka.
(38)
Zahtjev za dostavljanje jamstava koji se odnosi na izvoditelje ne bi više trebao biti automatski, već bi se trebao temeljiti na analizi rizika.
(39)
Za potrebe pravne sigurnosti trebalo bi pojasniti područje primjene bespovratnih sredstava i financijskih instrumenata. Detaljnija definicija posebnih uvjeta koji se primjenjuju na bespovratna sredstva s jedne strane, i na financijska sredstva s druge strane, trebala bi također doprinijeti povećanju, u najvećoj mogućoj mjeri, utjecaja tih dviju vrsta financijske potpore.
(40)
Pravila o bespovratnim sredstvima koja se primjenjuju na subjekte posebno osnovane za potrebe djelovanja trebalo bi prilagoditi tako da davateljima zahtjeva i korisnicima koji su odlučili raditi zajedno u partnerstvu ili grupi osnovanoj u skladu s odgovarajućim nacionalnim pravom omogućavaju pristup i upravljanje bespovratnim sredstvima Unije, osobito kad odabrani pravni oblik nudi čvrstu i pouzdanu sredinu za suradnju. Nadalje, s obzirom na ograničene financijske rizike za Uniju i potrebu izbjegavanja dodavanja sloja ugovornih zahtjeva postojećim strukturnim sporazumima, subjekti koji su povezani s korisnikom putem trajnog kapitala ili pravnim vezama trebali bi imati pravo prijaviti prihvatljive troškove, a da ne moraju poštovati sve obveze korisnika.
(41)
Iskustvo s korištenjem jednokratnog ili paušalnog financiranja pokazalo je da su takvi oblici financiranja znatno pojednostavili administrativne postupke i bitno smanjili rizik pogreške. Nadalje, financiranje na temelju rezultata pokazalo se prikladno za određene vrste djelovanja. U tom smislu, uvjeti za korištenje pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava utvrđenih na temelju jednokratnih iznosa, jediničnih troškova i paušalnih iznosa trebali bi biti fleksibilniji. Osobito, trebalo bi dopustiti iznose utvrđene primjenom individualnog pristupa svakom korisniku, uključujući kad korisnik prijavi te iznose u skladu sa svojim uobičajenim praksama troškovnog računovodstva, kako bi se olakšalo administrativno opterećenje i smanjili točno određeni troškovi koje snosi korisnik za potrebe financijskog izvješćivanja Unije.
(42)
Kako bi se uklonile prepreke sudjelovanju u programima dodjele bespovratnih sredstava Unije osobama koje posjeduju potrebnu stručnost, ali koje nisu plaćene u obliku plaće, kao što to može biti slučaj s onima koji rade u malim strukturama, pravila o bespovratnim sredstvima trebala bi uzeti u obzir posebne programe naknada koje primjenjuju mala i srednja poduzeća, kako je definirano Preporukom Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiranju mikro, malih i srednjih poduzeća (5).
(43)
Trebalo bi prilagoditi načela zabrane stvaranja dobiti i sufinanciranja, s obzirom na praktično iskustvo te različita tumačenja i primjenu tih načela, što za posljedicu ima pogreške i povremeno kontraproduktivne učinke. Osobito, definicija dobiti trebala bi biti usmjerena na prihvatljive troškove i primitke koji financiraju upravo te troškove, kako bi se korisnicima pojednostavnilo izvješćivanje i kako bi ih se potaklo na diversifikaciju njihovih izvora financiranja. Nadalje, Komisija ne bi trebala pretpostaviti da drugi donatori neće osigurati povrat viškova ostvarenih njihovim doprinosima i stoga bi trebala osigurati samo povrat dobiti u razmjeru s dodijeljenim bespovratnim sredstvima. Na kraju, načelo postupnog smanjivanja nije se pokazalo učinkovitim sredstvom u ograničavanju rizika ovisnosti korisnika bespovratnih sredstava za poslovanje o sredstvima Unije. Usto, primjenjivost načela postupnog smanjivanja znatno je smanjena nakon potrebnog uvođenja iznimki u nizu temeljnih akata i u slučaju pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava. S obzirom na ove nedostatke, zahtjev postupnog smanjivanja primjenjiv na bespovratna sredstva za poslovanje trebalo bi ukloniti.
(44)
Trebalo bi olakšati pristup subjekata s ograničenim administrativnim resursima sredstvima Unije, koji mogu predstavljati prioritetnu ciljnu populaciju za određene programe bespovratnih sredstava i pokazati se nužnima za postizanje ciljeva politike Unije, i to dodatnim pojednostavnjenjem postupaka koji se primjenjuju na bespovratna sredstva male vrijednosti.
(45)
Kako bi se osigurala pravna sigurnost i uspostavio jedinstven paket temeljnih financijskih pravila na koje se korisnici mogu pozvati u okviru svih programa Unije, ova Uredba trebala bi propisati kriterije prihvatljivih troškova i posebne uvjete mjerodavne za određene kategorije troškova te bi trebala osigurati njihovu dosljednu primjenu.
(46)
Trebalo bi uskladiti uvjete za prihvaćanje doprinosa u naravi od trećih strana kao sufinanciranje i uvjete za utvrđivanje vrijednosti tih doprinosa, kako bi se smanjili rizici pogreške i sporova.
(47)
Radi transparentnosti i kako bi se uzela u obzir ograničenja planiranja specifična za njih, podnositelje zahtjeva za bespovratna sredstva trebalo bi u pozivu za podnošenje prijedloga obavijestiti o očekivanom vremenu potrebnom za potpisivanje sporazuma o bespovratnim sredstvima ili za priopćivanje odluka o bespovratnim sredstvima. Za iste bi potrebe ova Uredba trebala propisati referentno vrijeme na temelju iskustva i na temelju predviđenih učinaka uvedenih mjera pojednostavnjenja.
(48)
Kad se utvrde sustavne ili ponavljajuće pogreške koje imaju materijalan učinak na više bespovratnih sredstava, trebalo bi pod strogim uvjetima odobriti proširenje nalaza revizije na nerevidirana bespovratna sredstva na koja navedeno utječe, kako bi se olakšao financijski i administrativan teret koje su stvorile kontrole i revizije na licu mjesta. Komisija bi trebala posezati za ekstrapolacijom stopa smanjenja ili povrata koji se primjenjuju na bespovratna sredstva kod kojih su utvrđene sustavne ili ponavljajuće pogreške, i to samo u slučajevima kad uz razmjeran napor nije moguće ili izvedivo točno kvantificirati iznos neprihvatljivih troškova za svako navedeno bespovratno sredstvo.
(49)
Ovom bi se Uredbom trebala utvrditi standardna razdoblja tijekom kojih bi korisnici trebali čuvati dokumente vezane uz bespovratna sredstva Unije kako bi se izbjegli različiti i nerazmjerni ugovorni zahtjevi, a istodobno dalo dovoljno vremena Komisiji i Revizorskom sudu da dobiju pristup tim podacima i dokumentima te izvrše ex post provjere i revizije potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije.
(50)
Trebalo bi proširiti mogućnost korisnika da dodijeli financijsku potporu trećim stranama pod određenim uvjetima, kako bi se olakšala ispravna provedba programa namijenjenih između ostalog brojnim fizičkim osobama do kojih se može doći samo putem posredovanih bespovratnih sredstava. Međutim, trebalo bi zadržati načelo u skladu s kojim korisnik ne može slobodno odlučivati pri dodjeli financijske potpore trećim stranama, posebno kako bi se izbjegla zabuna između mogućnosti ponuđene korisnicima da osmisle i provedu, pod vlastitom odgovornošću, djelovanja koja uključuju financijsku potporu kao prihvatljivu aktivnost i mogućnosti povjeravanja zadaća izvršavanja proračuna određenim tijelima, subjektima ili osobama na temelju podijeljenog ili neizravnog upravljanja.
(51)
Budući da je riječ o dragocjenoj vrsti financijske potpore, korištenje nagrada trebalo bi olakšati, a primjenjiva pravila pojasniti odvajanjem nagrada od režima bespovratnih sredstava i uklanjanjem svakog upućivanja na predvidive troškove. Ipak, nagrade ne odgovaraju svim političkim ciljevima Unije i stoga bi ih trebalo smatrati dopunom, a ne zamjenom za druge instrumente financiranja kao što su bespovratna sredstva.
(52)
Financijski instrumenti mogu biti dragocjeni kod umnožavanja učinka sredstava Unije kad se ta sredstva objedine s drugim sredstvima te uključuju učinak poluge. Budući da se ti financijski instrumenti ne mogu smatrati uslugama ili bespovratnim sredstvima, potrebno je utvrditi novu vrstu financijske potpore. Financijski instrumenti trebali bi se provoditi isključivo pod strogim uvjetima kako ne bi bilo proračunskih rizika za proračun i rizika narušavanja tržišta koji nisu u skladu s pravilima o državnim potporama.
(53)
U okviru godišnjih odobrenih sredstava koja su odobrili Europski parlament i Vijeće za određen program, financijski instrumenti trebali bi se koristiti na dopunskoj osnovi, na temelju ex ante evaluacije kojom se dokazuje da su učinkovitiji za postizanje ciljeva politike Unije od drugih oblika financiranja, uključujući bespovratna sredstva.
(54)
Financijski instrumenti trebali bi se odobravati putem temeljnog akta koji posebno definira njihove ciljeve i trajanje. Kad su financijski instrumenti u propisno opravdanim slučajevima uspostavljeni bez temeljnog akta, Europski parlament i Vijeće trebali bi ih odobriti u proračunu.
(55)
Trebalo bi definirati instrumente koji potencijalno mogu biti obuhvaćeni glavom VIII. dijela prvog, kao što su zajmovi, jamstva, vlasnička ulaganja, kvazivlasnička ulaganja i instrumenti podjele rizika. Definicija instrumenata podjele rizika trebala bi dopustiti uključivanje poboljšanja kreditne kvalitete za projektne obveznice čime bi se pokrio rizik servisiranja duga projekta i ublažio kreditni rizik imatelja obveznica putem poboljšanja kreditne kvalitete u obliku zajma ili jamstva.
(56)
Godišnja vraćanja, uključujući vraćanja kapitala, vraćena jamstva i otplate glavnica zajmova, trebale bi činiti unutarnje namjenske prihode. Prihode, uključujući dividende, kapitalnu dobit, naknade za jamstva i kamate na zajmove i iznose na fiducijarnim računima, trebalo bi unijeti u proračun po odbitku troškova i naknada za upravljanje. Ovom Uredbom trebalo bi propisati načela i uvjete za financijske instrumente i pravila o ograničenju financijske odgovornosti Unije, o borbi protiv prijevara i pranja novca, o otpuštanju financijskih instrumenata i izvješćivanju.
(57)
Financijsko izvještavanje trebalo bi pojednostavniti tako da se propiše da financijski izvještaji Unije uključuju samo konsolidirane financijske izvještaje i ukupno proračunsko računovodstvo. Trebalo bi također pojasniti da se postupak konsolidacije odnosi samo na institucije, tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu i koja imaju pravnu osobnost te primaju doprinose na teret proračuna, kao i druga tijela čiji financijski izvještaji moraju biti konsolidirani u skladu s računovodstvenim pravilima koje je usvojio računovodstveni službenik.
(58)
Kako to zahtijevaju međunarodno priznati računovodstveni standardi na kojima se temelje računovodstvena pravila Unije, obveze za mirovine, zajedno s drugim obvezama s osnove pogodnosti za zaposlenike, trebalo bi evidentirati u računima Unije, odvojeno iskazati u bilanci stanja Unije te dodatno objasniti u bilješkama uz financijske izvještaje.
(59)
Kako bi se jasno odvojile dužnosti i odgovornosti računovodstvenog službenika Komisije od dužnosti i odgovornosti računovodstvenih službenika institucija ili tijela osnovanih u skladu s UFEU-om i Ugovorom o Euratomu, koji imaju pravnu osobnost i primaju doprinose na teret proračuna, kao i računovodstvenih službenika drugih tijela čiji financijski izvještaji trebaju biti konsolidirani u skladu s računovodstvenim pravilima koja je usvojio računovodstveni službenik, izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za predmetnu financijsku godinu trebala bi pripremiti svaka institucija ili svako tijelo zasebno i zatim ga dostaviti Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu do 31. ožujka sljedeće financijske godine.
(60)
Potrebno je ažurirati računovodstvena pravila i načela Unije kako bi se osigurala njihova usklađenost s pravilima Odbora za međunarodne računovodstvene standarde javnog sektora.
(61)
Revizorski sud trebao bi osigurati da njegovi nalazi koji bi mogli utjecati na završne financijske izvještaje subjekata revizije ili na zakonitost ili pravilnost njihovih transakcija budu pravovremeno dostavljeni predmetnoj instituciji ili tijelu kako bi se tim subjektima revizije dalo dovoljno vremena da prouče te nalaze.
(62)
Odredbe o privremenim i završnim financijskim izvještajima trebalo bi ažurirati, posebno kako bi se odredili izvještajni podaci uz financijske izvještaje poslane računovodstvenom službeniku Komisije za potrebe konsolidacije.
(63)
U vezi s podacima koje Komisija dostavlja u kontekstu razrješnice, Komisija bi osobito trebala Europskom parlamentu i Vijeću dostaviti i izvješće o ocjeni financija Unije u skladu s člankom 318. UFEU-a.
(64)
U vezi s posebnim odredbama ove Uredbe o strukturnim fondovima, kohezijskim fondovima, Europskom fondu za ribarstvo, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i fondovima u području slobode, sigurnosti i pravde kojima se upravlja podijeljenim upravljanjem, trebalo bi zadržati odredbu o vraćanju iznosa predfinanciranja i o ponovnoj raspoloživosti odobrenih sredstava, sadržanu u Izjavi Komisije priloženoj Uredbi Vijeća (EZ) br. 1260/1999 od 21. lipnja 1999. o utvrđivanju općih odredaba o strukturnim fondovima (6). Usto, odstupajući od pravila o prijenosu, Komisiji bi trebalo dopustiti da prenese odobrena sredstva za preuzimanje obveza raspoloživa na kraju financijske godine koja proizlaze iz vraćanja iznosa predfinanciranja, sve do zaključenja programa te da koristi ta odobrena sredstva za preuzimanje obveza kada druga odobrena sredstva za preuzimanje obveza nisu više raspoloživa.
(65)
Trebalo bi pojasniti sudjelovanje Zajedničkog istraživačkog centra (ZIC) u postupcima nabave i dodjele bespovratnih sredstava. Nadalje, kako bi se učinkovito provele povezane aktivnosti, prihode od sudjelovanja u tim postupcima iznimno bi trebalo smatrati vanjskim namjenskim prihodima.
(66)
Posebne odredbe o provedbi vanjskih djelovanja trebalo bi prilagoditi promjenama u načinima provedbe i predvidjeti različite pristupe kada Unija mora odgovoriti na izvanredna humanitarna stanja, međunarodne krize ili potrebe trećih zemalja u postupku demokratske tranzicije.
(67)
Ovom bi se Uredbom trebali utvrditi opći uvjeti korištenja proračunske potpore kao instrumenta u vanjskom djelovanju. Ti bi uvjeti trebali biti povezani s osiguranjem dovoljno transparentnog, pouzdanog i djelotvornog upravljanja javnim financijama. Nadalje, Komisija bi trebala u odluci o financiranju odlučiti o ciljevima i očekivanim rezultatima s kojima bi plaćanja proračunske potpore trebala biti povezana. Takvi elementi, kao i uvjeti otplate proračunske potpore, trebali bi biti sadržani u sporazumu o financiranju sklopljenom sa zemljom korisnicom.
(68)
Kako bi se ojačala međunarodna uloga Unije u vanjskim djelovanjima i razvoju te pojačala njezina vidljivost i učinkovitost, Komisiji bi trebalo odobriti da uspostavi i upravlja uzajamnim fondovima Unije za djelovanja u nuždi, djelovanja nakon djelovanja u nuždi ili tematska djelovanja. Iako ne čine sastavni dio proračuna, tim bi se uzajamnim fondovima trebalo upravljati u skladu s ovom Uredbom u mjeri potrebnoj za sigurnost i transparentnost korištenja sredstava Unije. Stoga bi Komisija trebala predsjedavati upravljačkim odborom uspostavljenim za svaki uzajamni fond kako bi osigurala zastupljenost donatora i odlučivala o korištenju sredstava. Usto, računovodstveni službenik svakog uzajamnog fonda trebao bi biti računovodstveni službenik Komisije.
(69)
Razdoblje za sklapanje ugovora i sporazuma o bespovratnim sredstvima od strane subjekata kojima je na temelju neizravnog upravljanja povjerena provedba vanjskih djelovanja, trebala bi se ograničiti na tri godine od potpisivanja sporazuma o delegiranju, osim ako postoje određene izvanredne i vanjske okolnosti. Međutim, taj se rok ne bi trebao primjenjivati na višegodišnje programe provedene u okviru postupaka vezanih za strukturne fondove. Detaljna pravila o opozivu odobrenih sredstava u slučaju takvih višegodišnjih programa trebalo bi utvrditi u pravilima pojedinih sektora.
(70)
U odnosu na posebna pravila o nabavi koja se primjenjuju na vanjska djelovanja, državljanima trećih zemalja s poslovnim nastanom u zemljama korisnicima trebalo bi dopustiti sudjelovanje u postupcima nadmetanja i u slučaju provedbe programa bez temeljnog akta i kad postoje opravdane izvanredne okolnosti.
(71)
Trebalo bi poboljšati sadašnji način na koji institucije izvješćuju Europski parlament i Vijeće o projektima vezanim za nekretnine. Institucije bi trebale unaprijed obavijestiti Europski parlament i Vijeće o svojim budućim projektima vezanim za nekretnine te u raznim fazama tih projekata. Za projekte vezane za nekretnine koji imaju znatan učinak na proračun trebalo bi zahtijevati odobrenje, a ne samo mišljenje Europskog parlamenta i Vijeća.
(72)
Trebalo bi dopustiti institucijama da razviju dugoročnu politiku upravljanja nekretninama i ostvare dobit od nižih kamatnih stopa koje proizlaze iz povoljnog kreditnog rejtinga Unije na financijskom tržištu. U tu svrhu, trebalo bi im odobriti uzimanje zajmova za kupnju nekretnina. Time bi se dala mogućnost rješavanja složenosti trenutačnog sustava uz istovremenu uštedu na troškovima i uvođenje veće transparentnosti.
(73)
S obzirom na iskustvo, ova bi Uredba trebala pojasniti područje primjene aktivnosti, postupak odabira i uvjete plaćanja za fizičke osobe koje su odabrane kao stručnjaci.
(74)
Kako bi se dopunili i izmijenili određeni aspekti ove Uredbe, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji. Sadržaj i područje primjene svakog delegiranja detaljno su određeni u mjerodavnim člancima. Od posebne je važnosti da Komisija u okviru pripremnog rada na delegiranim aktima održi odgovarajuće konzultacije, uključujući i one na stručnoj razini. Pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istovremen, pravovremen i prikladan prijenos odgovarajućih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.
(75)
Ovu bi Uredbu trebalo preispitati samo kada je to potrebno, a najkasnije dvije godine prije kraja prvog višegodišnjeg financijskog okvira nakon 2013. Prečesta preispitivanja stvaraju nerazmjerne troškove prilagodbe administrativnih struktura i postupaka novim pravilima. Nadalje, može biti premalo vremena za izvođenje valjanih zaključaka iz primjene pravila na snazi.
(76)
Trebalo bi utvrditi prijelazne odredbe. Ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo nakon donošenja delegiranih akata koji sadrže pravila o primjeni i za koje se očekuje da će stupiti na snagu u prosincu 2012. Kako bi se izbjegla primjena ove Uredbe u posljednjem mjesecu godine, primjereno je odgoditi njezinu primjenu za 1. siječnja 2013. Štoviše, s ciljem osiguranja usklađenosti s pravilima pojedinih sektora, primjereno je odgoditi primjenu odredbi o načinu izvršenja i financijskim instrumentima do 1. siječnja 2014. Konačno, kako bi se mogle primjenjivati već na proračun za 2012., primjereno je da se odredbe o prijenosu odobrenih sredstava za plaćanje za strukturne fondove za kraj godine primjenjuju od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
(77)
Ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije kako bi se omogućilo pravovremeno donošenje delegiranih akata na temelju ove Uredbe. Pravovremeno stupanje na snagu ove Uredbe potrebno je za primjenu pravila predviđenih u delegiranim aktima od 1. siječnja 2013. kako bi se izbjegle poteškoće vezane uz izmjenu financijskih pravila tijekom financijske godine.
(78)
Zatraženo je mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka (7) te s mišljenjem dostavljenim dana 15. travnja 2011. (8),
DONIJELI SU OVU UREDBU:
DIO 1.
ZAJEDNIČKE ODREDBE
GLAVA I.
PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE
Članak 1.
Predmet
1. Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za donošenje i izvršenje općeg proračuna Europske unije te za financijsko izvještavanje i reviziju računa.
2. Ova se Uredba primjenjuje na izvršenje proračuna Agencije za opskrbu Euratom.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
(a)
„Unija” znači Europska unija, Europska zajednica za atomsku energiju ili obje, ovisno o kontekstu;
(b)
„institucija” znači Europski parlament, Europsko vijeće, Vijeće, Europska komisija, Sud Europske unije, Revizorski sud, Europski gospodarski i socijalni odbor, Odbor regija, Europski ombudsman, Europski nadzornik za zaštitu osobnih podataka i Europska služba za vanjsko djelovanje (dalje u tekstu „ESVD”); Europska središnja banka ne smatra se institucijom Unije;
(c)
„proračun” znači instrument koji za svaku financijsku godinu predviđa i odobrava sve prihode i rashode koji se smatraju potrebnima za Uniju;
(d)
„temeljni akt” znači pravni akt koji daje pravnu osnovu za djelovanje te izvršavanje odgovarajućih rashoda unesenih u proračun.
Temeljni akt može imati jedan od sljedećih oblika:
i.
u provedbi Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (Ugovor o Euratomu), oblik uredbe, direktive ili odluke u smislu članka 288. UFEU-a; ili
ii.
u provedbi glave V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), jedan od oblika navedenih i u članku 26. stavku 2., članku 28. stavku 1., članku 29., članku 31. stavku 2., članku 33. i članku 37. UEU-a.
Preporuke i mišljenja nisu temeljni akti;
(e)
„način izvršenja” znači način izvršenja proračuna opisan u člancima 58., 59. ili 60.;
(f)
„sporazum o delegiranju” znači sporazum sklopljen sa subjektima i osobama kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. podstavkom (c) točkama i. do viii;
(g)
„korisnik” znači fizička ili pravna osoba s kojom je potpisan sporazum o bespovratnim sredstvima ili kojoj je priopćena odluka o dodjeli bespovratnih sredstava;
(h)
„izvoditelj” znači fizička ili pravna osoba s kojom je sklopljen ugovor o javnoj nabavi;
(i)
„primatelj” znači korisnik, izvoditelj, ili fizička ili pravna osoba koja prima nagrade ili sredstva u okviru financijskog instrumenta;
(j)
„nagrada” znači financijski doprinos dat kao naknada nakon natjecanja.
(k)
„zajam” znači sporazum koji obvezuje zajmodavca da zajmoprimcu učini dostupnim ugovoreni iznos novca na ugovoreno vremensko razdoblje i na temelju kojeg je zajmoprimac obvezan vratiti taj iznos u ugovorenom roku;
(l)
„jamstvo” znači pisana obveza preuzimanja odgovornosti za cijeli ili dio duga ili obveze treće osobe ili za uspješno ispunjavanje obveza od strane te treće osobe, ako nastupi događaj koji aktivira to jamstvo, kao što je neplaćanje zajma;
(m)
„kapitalno ulaganje” znači pribavljanje kapitala poduzeću izravnim ili neizravnim ulaganjem radi stjecanja potpunog ili djelomičnog vlasništva nad tim poduzećem, pri čemu ulagač može preuzeti dio upravljačke kontrole nad poduzećem i imati pravo na dio dobiti poduzeća;
(n)
„kvazi-kapitalno ulaganje” znači način financiranja rangiran između temeljnog kapitala i duga, s time da je rizičnije od nadređenog duga, a manje rizično od ulaganja u redovni kapital Kvazi-kapitalna ulaganja mogu se strukturirati kao dug, koji uobičajeno nije osiguran te je podređen, a u nekim slučajevima može se pretvoriti u temeljni kapital, ili kao povlašteni kapital;
(o)
„instrument podjele rizika” znači financijski instrument koji omogućuje podjelu određenog rizika između dva ili više subjekata, a prema potrebi u zamjenu za ugovorenu naknadu;
(p)
„financijski instrumenti” znači mjere financijske potpore Unije koja se pruža dodatno iz proračuna kako bi se postigao jedan ili više određenih ciljeva politike Unije. Ti instrumenti mogu imati oblik vlasničkih ili kvazivlasničkih ulaganja, zajmova ili jamstava, ili drugih instrumenata podjele rizika i mogu se, prema potrebi, kombinirati s bespovratnim sredstvima;
(q)
„Pravilnik o osoblju” znači Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europske unije koji je utvrđen Uredbom (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (9);
(r)
„kontrola” znači mjera poduzeta u svrhu pružanja razumnog osiguranja u pogledu djelotvornosti, učinkovitosti i ekonomičnosti poslovanja, pouzdanosti izvješćivanja, zaštite imovine i podataka, sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja prijevara i nepravilnosti i njihovog praćenja, te odgovarajućeg upravljanja rizicima povezanim sa zakonitošću i pravilnošću osnovnih transakcija, uzimajući u obzir višegodišnju narav programa kao i narav predmetnih plaćanja. Kontrole mogu uključivati razne provjere kao i provedbu politika i postupaka kako bi se postigli ciljevi opisani u prvoj rečenici;
(s)
„provjera” znači provjera određenog aspekta neke operacije prihoda ili rashoda.
Članak 3.
Usklađenost sekundarnog zakonodavstva s ovom Uredbom
1. Odredbe o izvršenju prihoda i rashoda proračuna koje se nalaze u temeljnom aktu moraju biti u skladu s proračunskim načelima iz glave II. dijela prvog.
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., svaki prijedlog ili izmjena prijedloga podnesena zakonodavnom tijelu, koja sadrži odstupanja od odredbi osim onih iz glave II. dijela prvog ili od delegiranih akata donesenih u skladu s ovom Uredbom, moraju jasno ukazati na takva odstupanja i u uvodnim izjavama i obrazloženjima tih prijedloga moraju biti navedeni točno određeni razlozi kojima se ta odstupanja opravdavaju.
Članak 4.
Razdoblja, datumi i rokovi
Uredba Vijeća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 od 3. lipnja 1971. o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na razdoblja, datume i rokove (10), primjenjuje se na rokove utvrđene ovom Uredbom, osim ako nije drukčije predviđeno.
Članak 5.
Zaštita osobnih podataka
Ova se Uredba primjenjuje ne dovodeći u pitanje zahtjeve Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom prijenosu takvih podataka (11) i Uredbe (EZ) br. 45/2001.
GLAVA II.
PRORAČUNSKA NAČELA
Članak 6.
Poštovanje proračunskih načela
Proračun se donosi i izvršava u skladu s načelima jedinstva, točnosti proračuna, jedne godine, uravnoteženosti, obračunske jedinice, univerzalnosti, specifikacije, dobrog financijskog upravljanja koje zahtijeva djelotvornu i učinkovitu unutarnju kontrolu i transparentnosti, kako je propisano ovom Uredbom.
POGLAVLJE 1.
Načela jedinstva i točnosti proračuna
Članak 7.
Područje primjene proračuna
1. Proračun obuhvaća:
(a)
prihode i rashode Unije, uključujući administrativne rashode koji nastanu u vezi s institucijama na temelju odredbi TEU-a u vezi sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom te rashode poslovanja koji nastanu u vezi s izvršavanjem tih odredbi kada navedeno tereti proračun;
(b)
rashode i prihode Europske zajednice za atomsku energiju.
2. U proračunu se evidentiraju jamstva za poslove uzimanja i davanja zajmova koje je sklopila Unija, uključujući poslove vezane za Europski mehanizam za financijsku stabilnost i Instrument za uravnoteženje bilance plaćanja u skladu s člankom 49. stavkom 1. točkom (d).
Članak 8.
Posebna pravila o načelima jedinstva i točnosti proračuna
1. Ne dovodeći u pitanje članak 83., nijedan prihod ne smije biti prikupljen ili rashod izvršen ako nije unesen u liniju proračuna.
2. Ne smije se preuzeti obveze za rashode ili odobriti rashod izvan okvira odobrenih sredstava.
3. Odobrena sredstva moguće je unijeti u proračun samo ako su namijenjena za stavku rashoda koja se smatra potrebnom.
4. Kamate na plaćanja predfinanciranja iz proračuna nisu plative Uniji, osim ako je drukčije predviđeno u sporazumima o delegiranju, uz iznimku sporazuma koji su sklopljeni s trećim zemljama ili tijelima koje su te zemlje odredile. U slučajevima u kojima je to predviđeno, te se kamate ponovno koriste za odgovarajuće djelovanje, odbijaju od zahtjeva za plaćanje u skladu s člankom 23. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (c) ili se osigurava njihov povrat.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o obračunavanju kamata ostvarenih od plaćanja predfinanciranja.
POGLAVLJE 2.
Načelo jedne godine
Članak 9.
Definicija
Odobrena sredstva unesena u proračun odobravaju se za jednu financijsku godinu koja traje od 1. siječnja do 31. prosinca.
Članak 10.
Vrsta odobrenih sredstava
1. Proračun obuhvaća diferencirana odobrena sredstva, koja se sastoje od odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje, te nediferencirana odobrena sredstva.
2. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza obuhvaćaju ukupne troškove pravnih obveza preuzetih u financijskoj godini podložno članku 86. stavku 4. i članku 189. stavku 2.
3. Odobrena sredstva za plaćanje obuhvaćaju plaćanja za preuzete pravne obveze u financijskoj godini i prošlim financijskim godinama.
4. Stavci 1. i 2. ovog članka ne dovode u pitanje posebne odredbe glava I., IV. i VI. dijela drugog i ne sprečavaju da obveze po odobrenim sredstvima preuzmu u cijelosti ni da se proračunske obveze preuzimaju u godišnjim obrocima.
Članak 11.
Računovodstvo prihoda i odobrenih sredstava
1. Prihodi u financijskoj godini knjiže se u poslovnim knjigama za financijsku godinu na temelju iznosa prikupljenih tijekom te financijske godine. Međutim, vlastita sredstva za mjesec siječanj sljedeće financijske godine mogu se staviti na raspolaganje unaprijed u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke br. 2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Zajednica (12).
2. Unosi u vezi s vlastitim sredstvima od poreza na dodanu vrijednost, dodatnih sredstava koja se temelje na bruto nacionalnom dohotku i drugih financijskih doprinosa, mogu se uskladiti u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1150/2000.
3. Odobrena sredstva za financijsku godinu koriste se isključivo za pokrivanje rashoda odobrenih i plaćenih tijekom te financijske godine te za pokrivanje nepodmirenih iznosa za obveze iz proteklih financijskih godina.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za odobrena sredstva u financijskoj godini.
4. Obveze se knjiže u poslovnim knjigama na temelju pravnih obveza knjiženih do 31. prosinca. Iznimno, ukupne proračunske obveze iz članka 86. stavka 4. i sporazumi o financiranju iz članka 189. stavka 2. sklopljeni s trećim zemljama, knjiže se u poslovnim knjigama na temelju proračunskih obveza do 31. prosinca.
5. Plaćanja se knjiže u poslovnim knjigama za financijsku godinu na temelju plaćanja koja je računovodstveni službenik izvršio najkasnije do 31. prosinca predmetne godine.
6. Odstupajući od stavaka 3., 4. i 5., rashodi Europskog fonda za smjernice i jamstva u poljoprivredi knjiže se u poslovnim knjigama za financijsku godinu u skladu s pravilima utvrđenim u glavi I. dijela drugog.
Članak 12.
Preuzimanje obveza po odobrenim sredstvima
Kad je proračun konačno donesen, obveze za odobrena sredstva unesena u proračun mogu se preuzimati od 1. siječnja, osim ako je drukčije predviđeno u glavi I. i glavi VI. dijela drugog.
Članak 13.
Ukidanje i prijenos odobrenih sredstava
1. Odobrena sredstva koja nisu iskorištena do kraja financijske godine za koju su odobrena ukidaju se.
Međutim, ona mogu biti prenesena u sljedeću financijsku godinu samo na temelju odluke predmetne institucije najkasnije do 15. veljače, u skladu sa stavcima 2. i 3. ili biti automatski prenesena u skladu sa stavkom 4.
2. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u okviru diferenciranih odobrenih sredstava i nediferenciranih odobrenih sredstava, za koje obveze na kraju financijske godine još nisu preuzete, mogu se prenijeti:
(a)
u iznosima koji odgovaraju odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza ili nediferenciranim odobrenim sredstvima koja se odnose na projekte vezane za nekretnine, za koje je većina pripremnih faza u postupku za preuzimanje obveza bila završena do 31. prosinca. Za te se iznose tada mogu preuzeti obveze do 31. ožujka sljedeće godine ili do 31. prosinca sljedeće godine za iznose koji se odnose na projekte vezane za nekretnine;
(b)
u potrebnim iznosima ako je zakonodavno tijelo donijelo temeljni akt u zadnjem tromjesečju financijske godine, a Komisija nije mogla preuzeti obveze za odobrena sredstva predviđena u te svrhe do 31. prosinca.
3. Odobrena sredstva za plaćanje mogu se prenijeti u iznosima potrebnima za pokrivanje postojećih preuzetih obveza ili preuzetih obveza povezanih s prenesenim odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza kada odobrena sredstva za plaćanja predviđena za određene linije u proračunu za sljedeću financijsku godinu nisu dovoljna za pokrivanje potreba.
Predmetna institucija najprije koristi sredstva odobrena za tekuću financijsku godinu i ne koristi prenesena sredstva dok ona prethodna nisu iscrpljena.
4. Nediferencirana odobrena sredstva u visini obveza pravilno ugovorenih na kraju financijske godine automatski se prenose samo na sljedeću financijsku godinu.
5. Predmetna institucija obavješćuje Europski parlament i Vijeće do 15. ožujka o svakoj donesenoj odluci o prijenosu, te za svaku proračunsku liniju navodi kako je na svaki prijenos primijenila kriterije iz stavaka 2. i 3.
6. Ne dovodeći u pitanje članak 14., odobrena sredstva stavljena u pričuvu i odobrena sredstva za rashode za osoblje ne prenose se. Za potrebe ovog članka rashodi za osoblje obuhvaćaju primitke i naknade članovima i osoblju institucija na koje se primjenjuje Pravilnik o osoblju.
7. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za ukidanje i prijenos odobrenih sredstava.
Članak 14.
Pravila za prijenos namjenskih prihoda
Prijenos namjenskih prihoda iz članka 21. te neiskorištenih, a raspoloživih odobrenih sredstava na dan 31. prosinca koja proizlaze iz tih prihoda, mora poštovati sljedeća pravila:
(a)
vanjski namjenski prihodi prenose se automatski i u potpunosti se iskorištavaju do trenutka izvršenja svih operacija vezanih za programe ili djelovanje za koje su namijenjeni. Vanjski namjenski prihodi primljeni tijekom posljednje godine programa ili djelovanja mogu se koristiti u prvoj godini sljedećeg programa ili djelovanja;
(b)
unutarnja namjenska sredstva prenose se samo za jednu godinu, uz iznimku unutarnjih namjenskih sredstava utvrđenih u članku 21. stavku 3. točki (g) koja se prenose automatski.
Članak 15.
Opoziv odobrenih sredstava
Ne dovodeći u pitanje članke 178. i 182., kada se odobrena sredstva opozivaju u financijskoj godini nakon financijske godine u kojoj su unesena u proračun kao posljedica potpunog ili djelomičnog neizvršavanja djelovanja za koja su bila određena, predmetna odobrena sredstva se ukidaju.
Članak 16.
Pravila koja se primjenjuju u slučaju kasnog donošenja proračuna
1. Ako proračun nije konačno donesen na početku financijske godine, primjenjuje se postupak propisan u članku 315. prvom stavku UFEU-a (privremeni režim dvanaestina). Preuzimanje obveza i plaćanja mogu se izvršavati u okviru ograničenja utvrđenih u stavku 2. ovog članka.
2. Obveze se mogu preuzimati prema poglavljima do najviše jedne četvrtine ukupnih odobrenih sredstava odobrenih za predmetno poglavlje u prošloj financijskoj godini, uvećano za jednu dvanaestinu za svaki mjesec koji istekne.
Ne smiju se prekoračiti ograničenja odobrenih sredstava predviđena u nacrtu proračuna.
Plaćanja se mogu izvršavati mjesečno po poglavlju do najviše jedne dvanaestine odobrenih sredstava dodijeljenih za predmetno poglavlje u prethodnoj financijskoj godini. Zbroj, međutim, ne smije prijeći jednu dvanaestinu odobrenih sredstava predviđenih u istom poglavlju nacrta proračuna.
3. Smatra se da se odobrena sredstva dodijeljena u odgovarajućem poglavlju prethodne financijske godine, kako je navedeno u stavcima 1. i 2., odnose na izglasana odobrena sredstva u proračunu, uključujući izmjene proračuna, a nakon usklađenja za prijenose izvršene tijekom te financijske godine.
4. Ako nastavak djelovanja Unije i upravljanje to zahtijevaju, Vijeće, odlučujući kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije, može odobriti rashode koji su veći od jedne privremene dvanaestine, ali koji ne smiju prijeći ukupno četiri privremene dvanaestine, osim u propisno opravdanim slučajevima, kako za preuzimanje obveza tako i za plaćanja preko i iznad onih koji se automatski stavljaju na raspolaganje u skladu sa stavcima 1. i 2. Vijeće bez odgode prosljeđuje odluku o odobravanju Europskom parlamentu.
Odluka stupa na snagu 30 dana od dana donošenja, osim ako Europski parlament:
(a)
odlučujući većinom svojih članova, odluči smanjiti taj rashod u navedenom roku, u kojem slučaju Komisija daje novi prijedlog; ili
(b)
obavješćuje Vijeće i Komisiju da ne želi smanjiti taj rashod, u kojem slučaju odluka stupa na snagu prije isteka 30 dana.
Dodatne dvanaestine odobravaju se u cijelosti i nisu djeljive.
5. Ako za dano poglavlje odobravanje četiriju privremenih dvanaestina dodijeljenih u skladu sa stavkom 4. nije dovoljno za pokrivanje rashoda potrebnih za osiguravanje kontinuiteta djelovanja Unije u području na koje se odnosi predmetno poglavlje, moguće je iznimno dopustiti prekoračenje odobrenih sredstava unesenih u odgovarajuće poglavlje u proračunu tijekom prethodne financijske godine. Europski parlament i Vijeće postupaju u skladu s postupcima predviđenima stavkom 4. Međutim, ni u kojem slučaju ne smiju se prekoračiti ukupan iznos odobrenih sredstava raspoloživ u proračunu za prethodnu financijsku godinu ili u nacrtu proračuna, kako je predložen.
POGLAVLJE 3.
Načelo uravnoteženosti
Članak 17.
Definicija i područje primjene
1. Prihodi i odobrena sredstva za plaćanja moraju biti uravnoteženi.
2. Unija i tijela iz članka 208. ne smiju uzimati zajmove u okviru proračuna.
Članak 18.
Saldo financijske godine
1. Saldo svake financijske godine unosi se u proračun za sljedeću financijsku godinu kao prihod u slučaju viška ili kao odobrena sredstva za plaćanje u slučaju manjka.
2. Procjene takvih prihoda ili odobrenih sredstva za plaćanje unose se u proračun tijekom postupka donošenja proračuna te u pismu izmjene podnesenom u skladu s člankom 39. Procjene se pripremaju u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1150/2000.
3. Nakon privremenog financijskog izvještavanja za svaku financijsku godinu, svaka nepodudarnost između tih izvještaja i procjena unosi se u proračun za sljedeću financijsku godinu putem izmjene proračuna koja se odnosi samo na tu nepodudarnost. U takvom slučaju, Komisija je dužna u roku 15 dana od podnošenja privremenih financijskih izvještaja dostaviti nacrt izmjene proračuna istodobno Europskom parlamentu i Vijeću.
POGLAVLJE 4.
Načelo obračunske jedinice
Članak 19.
Uporaba eura
1. Višegodišnji financijski okvir i proračun sastavljaju se i izvršavaju u eurima, te se i računi iskazuju u eurima. Međutim, za potrebe novčanog toka iz članka 68. stavka 1., računovodstveni službenik, a u slučaju knjiga blagajne, blagajnici te za potrebe administrativnog upravljanja Komisije i ESVD-a, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, ovlašteni su izvršavati operacije u drugim valutama kako je utvrđeno u delegiranim aktima donesenima u skladu s ovom Uredbom.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o tečaju konverzije eura i drugih valuta.
POGLAVLJE 5.
Načelo univerzalnosti
Članak 20.
Definicija i područje primjene
Ne dovodeći u pitanje članak 21., ukupni prihodi pokrivaju ukupna odobrena sredstva za plaćanja. Ne dovodeći u pitanje članak 23., svi prihodi i rashodi iskazuju se u cijelosti bez međusobnog usklađivanja.
Članak 21.
Namjenski prihodi
1. Vanjski namjenski prihodi i unutarnji namjenski prihodi koriste se za financiranje određenih stavki rashoda.
2. Sljedeće čini vanjske namjenske prihode:
(a)
financijski doprinosi država članica određenim istraživačkim programima u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1150/2000;
(b)
financijski doprinosi država članica i trećih zemalja, uključujući u oba slučaja njihove državne agencije, subjekte ili fizičke osobe, određenim projektima ili programima vanjske pomoći koje financira Unija, a kojima u njihovo ime upravlja Komisija;
(c)
kamate na depozite i novčane kazne predviđene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (13);
(d)
prihodi određeni za posebne namjene, kao što su prihodi od zaklada, subvencija, darova i legata, zajedno s određenim prihodima specifičnima za svaku instituciju;
(e)
financijski doprinosi aktivnostima Unije iz trećih zemalja ili tijela koja nisu tijela Unije, koji nisu obuhvaćeni točkom (b);
(f)
namjenski prihodi iz članka 181. stavka 2. i članka 183. stavka 2.;
(g)
unutarnja namjenska sredstva iz stavka 3., u mjeri u kojoj su dodatna drugim prihodima na temelju ovog stavka.
3. Sljedeće čini unutarnje namjenske prihode:
(a)
prihodi od trećih osoba u vezi s robom, uslugama ili radom nabavljenim na njihov zahtjev;
(b)
primici od prodaje vozila, opreme, instalacija, materijala te znanstvenih i tehničkih uređaja koji su zamijenjeni ili odbačeni kada je knjigovodstvena vrijednost u cijelosti amortizirana;
(c)
prihodi od vraćanja, u skladu s člankom 80., nepravilno plaćenih iznosa;
(d)
prihodi od kamate na plaćanja predfinanciranja, podložno članku 8. stavku 4.;
(e)
primici od nabave robe, usluga i radova za druge odjele jedne institucije, institucija ili tijela, uključujući naknadu troškova službenih putovanja od strane drugih institucija ili tijela plaćenih u njihovo ime;
(f)
primljeni iznosi osiguranja;
(g)
prihodi od davanja u zakup/najam;
(h)
prihodi od prodaje publikacija i filmova, uključujući onih na elektroničkim medijima;
(i)
vraćanja u okviru financijskih instrumenata u skladu s člankom 140. stavkom 6.
(j)
prihodi od naknadnog vraćanja poreza u skladu s člankom 23. stavkom 3. točkom (b).
4. Temeljni akt može također namijeniti prihode koje utvrđuje određenim stavkama rashoda. Osim ako je temeljnim aktom drukčije određeno, takvi prihodi čine unutarnje namjenske prihode.
5. Proračun obuhvaća linije koje uključuju vanjske namjenske prihode i unutarnje namjenske prihode te ako je moguće, navodi iznos.
Namjenski se prihodi mogu uključiti u nacrt proračuna samo u iznosima koji su sigurni na datum utvrđivanja nacrta proračuna.
6. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o utvrđivanju strukture za uključenje vanjskih i unutarnjih namjenskih prihoda i osiguravanje odgovarajućih odobrenih sredstava te o pravilima za doprinose država članica istraživačkim programima. Nadalje, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o primicima od sankcija određenih u skladu s člankom 126. stavkom 11. UFEU-a te o namjenskim prihodima od sudjelovanja država EFTA-e u određenim programima Unije.
Članak 22.
Donacije
1. Komisija može prihvatiti svaku donaciju u korist Unije, kao što su zaklade, subvencije, darovi i legati.
2. Prihvaćanje donacije u vrijednosti od 50 000 eura ili više koja uključuje financijsko davanje koje prelazi 10 % vrijednosti donacije, uključujući naknadne troškove, podliježe odobrenju Europskog parlamenta i Vijeća koji o tome odlučuju u roku od dva mjeseca od datuma primitka zahtjeva Komisije. Ako tijekom tog razdoblja nije uložen nikakav prigovor, Komisija donosi konačnu odluku o prihvaćanju donacije.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za prihvaćanje donacija Uniji.
Članak 23.
Pravila o odbicima i usklađenjima deviznog tečaja
1. Sljedeći se odbici mogu izvršiti od zahtjeva za plaćanje koji se potom odobravaju za plaćanje u neto iznosu:
(a)
kazne određene strankama u ugovorima o nabavi ili korisnicima;
(b)
popusti, povrati i rabati na pojedinačne fakture i troškovnike;
(c)
kamata pripisana plaćanjima predfinanciranja;
(d)
usklađenja nepropisno plaćenih iznosa.
Usklađenja iz točke (d) prvog podstavka mogu se izvršiti izravno odbitkom od novog privremenog plaćanja ili plaćanja preostalog iznosa istom primatelju plaćanja u okviru poglavlja, članka i financijske godine u odnosu na koju je iznos preplaćen.
Računovodstvena pravila Unije primjenjuju se na odbitke iz prvog podstavka točaka (c) i (d).
2. Troškovi dostavljenih proizvoda ili pruženih usluga Uniji, koji uključuju poreze koje države članice vraćaju u skladu s Protokolom o povlasticama i imunitetima Europske unije, terete proračun za iznose bez poreza.
3. Troškovi dostavljenih proizvoda ili pruženih usluga Uniji, koji uključuju poreze koje vraćaju treće zemlje na temelju odgovarajućih sporazuma, mogu teretiti proračun za:
(a)
iznos bez poreza; ili
(b)
za iznos s porezom. U tom slučaju, s naknadno vraćenim porezima postupa se kao s unutarnjim namjenskim prihodima.
4. Moguće je usklađenje tečajnih razlika koje nastanu pri izvršenju proračuna. Konačna dobit ili gubitak uključuje se u saldo za godinu.
5. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o računovodstvu poreza čiji se povrat može zatražiti.
POGLAVLJE 6.
Načelo specifikacije
Članak 24.
Opće odredbe
Odobrena sredstva određuju se za posebne namjene prema glavama i poglavljima. Poglavlja se dalje dijele na članke i stavke.
Članak 25.
Prijenosi od strane institucija, osim Komisije
1. Svaka institucija osim Komisije može u svojem dijelu proračuna prenositi odobrena sredstva:
(a)
s jedne glave na drugu do iznosa od najviše 10 % odobrenih sredstava u godini navedenoj u liniji iz koje se sredstva prenose;
(b)
iz jednog poglavlja u drugo te iz jednog članka u drugi bez ograničenja.
2. Tri tjedna prije izvršavanja prijenosa iz stavka 1., institucija o svojoj namjeri obavješćuje Europski parlament i Vijeće. U slučaju da postoje opravdani razlozi na koje u tom razdoblju ukaže Europski parlament ili Vijeće, primjenjuje se postupak utvrđen u članku 27.
3. Svaka institucija osim Komisije može predložiti Europskom parlamentu i Vijeću, u vlastitom dijelu proračuna, prijenose s jedne glave na drugu koji prelaze graničnu vrijednost od 10 % odobrenih sredstava za godinu navedenu u liniji s koje se sredstva trebaju prenijeti. Ti prijenosi podliježu postupku utvrđenom u članku 27.
4. Svaka institucija osim Komisije može u svojem dijelu proračuna izvršiti prijenos između članaka bez prethodnog obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća.
5. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o izračunu postotaka prijenosa od strane institucija, osim Komisije.
Članak 26.
Prijenosi od strane Komisije
1. Komisija može u svojem dijelu proračuna, samostalno:
(a)
prenijeti odobrena sredstva unutar svakog poglavlja;
(b)
u vezi s rashodima za osoblje i administrativnim rashodima koji se istodobno primjenjuju na nekoliko glava, prenijeti odobrena sredstva s jedne glave na drugu do najviše 10 % odobrenih sredstava za godinu navedenu u liniji s koje su sredstva prenesena, i do najviše 30 % odobrenih sredstava za godinu navedenoj u liniji na koju su sredstva prenesena;
(c)
u vezi s rashodima poslovanja, prenijeti odobrena sredstva između poglavlja u okviru iste glave do najviše 10 % odobrenih sredstva za godinu navedenu u liniji s koje su sredstva prenesena.
Tri tjedna prije izvršavanja prijenosa iz prvog postavka točke (b), Komisija o svojoj namjeri obavješćuje Europski parlament i Vijeće. U slučaju da postoje opravdani razlozi na koje u tom razdoblju ukaže Europski parlament ili Vijeće, primjenjuje se postupak utvrđen u članku 27.
Iznimno od odredbi drugog podstavka, tijekom zadnja dva mjeseca financijske godine, Komisija može samostalno prenijeti odobrena sredstva koja se odnose na rashode za osoblje, vanjske suradnike i ostale suradnike, s jedne glave na drugu do najviše 5 % odobrenih sredstava za tu godinu. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće u roku od dva tjedna od svoje odluke o tim prijenosima.
2. Komisija može, unutar svog dijela proračuna, odlučiti o sljedećem prijenosu odobrenih sredstava s jedne glave na drugu, pod uvjetom da o toj odluci odmah obavijesti Europski parlament i Vijeće:
(a)
prijenosu odobrenih sredstava iz glave „rezervacije” iz članka 46., pri čemu je jedini uvjet za /oslobođenje sredstava iz () pričuve donošenje temeljnog akta u skladu s člankom 294. UFEU-a;
(b)
u opravdanim iznimnim slučajevima, kao što su međunarodne humanitarne katastrofe i krize, do kojih dođe nakon 1. prosinca financijske godine, prijenosu neiskorištenih odobrenih sredstava za predmetnu financijsku godinu koja su još uvijek na raspolaganju za one proračunske glave koje su obuhvaćene naslovom 4. višegodišnjeg financijskog okvira, na proračunske glave vezane uz pomoć za upravljanje kriznim situacijama i operacije humanitarne pomoći.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za izračun postotaka unutarnjih prijenosa od strane Komisije i osnovama zahtjeva za prijenos.
Članak 27.
Prijedlozi prijenosa koje institucije podnose Europskom parlamentu i Vijeću
1. Svaka institucija istodobno podnosi svoje prijedloge prijenosa Europskom parlamentu i Vijeću.
2. Europski parlament i Vijeće donose odluku o prijenosu odobrenih sredstava kako je predviđeno u stavcima 3. do 6. ovog članka, osim ako je drukčije određeno u glavi I. dijela drugog.
3. Osim u hitnim okolnostima, Europski parlament i Vijeće odlučuju, a potonje kvalificiranom većinom, o svakom prijedlogu prijenosa u roku od šest tjedana od kad obje institucije prime takav prijedlog.
4. Prijedlog prijenosa prihvaća se ako u roku od šest tjedana nastupi bilo što od sljedećeg:
(a)
Europski parlament i Vijeće ga prihvaćaju;
(b)
prihvaća ga ili Europski parlament ili Vijeće, a druga se institucija suzdržava od postupanja;
(c)
Europski parlament i Vijeće suzdržavaju se od postupanja i ne donose odluku o izmjeni ili odbijanju prijedlog prijenosa.
5. Šestotjedno razdoblje iz stavka 3. smanjuje se na tri tjedna u sljedećim slučajevima, osim ako Europski parlament ili Vijeće zatraže suprotno:
(a)
prijenos predstavlja manje od 10 % odobrenih sredstava u liniji s koje se prijenos izvršava i ne prelazi 5 000 000 eura;
(b)
prijenos se odnosi samo na odobrena sredstva za plaćanja i sveukupni iznos prijenosa ne prelazi 100 000 000 eura.
6. Ako Europski parlament ili Vijeće izmijene iznos prijenosa, a druga institucija ga je odobrila ili se suzdržava od postupanja, ili ako su i Europski parlament i Vijeće izmijenili iznos prijenosa, manji od ta dva iznosa smatra se odobrenim, osim ako predmetna institucija povuče svoj prijedlog prijenosa.
Članak 28.
Posebna pravila o prijenosima
1. Odobrena sredstva mogu se prenijeti samo na proračunske linije za koje su u proračunu odobrena sredstva ili koje imaju oznaku „pro memoria”.
2. Odobrena sredstva u iznosu namjenskih prihoda mogu se prenijeti samo ako se ti prihodi koriste u svrhe za koje su namijenjeni.
Članak 29.
Prijenosi podložni posebnim odredbama
1. Na prijenose u okviru glava proračuna predviđenih za Europski fond za jamstva u poljoprivredi, strukturne fondove, Kohezijski fond, Europski fond za ribarstvo i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i istraživanje primjenjuju se posebne odredbe iz glava I., II., i III. dijela drugog.
2. Europski parlament i Vijeće na prijedlog Komisije donose odluke o prijenosima kojima se dopušta korištenje pričuve za pomoć u nuždi. Za svako hitno djelovanje podnosi se zasebni prijedlog.
Za potrebe ovog stavka primjenjuje se postupak iz članka 27. stavka 3. i članka 27. stavka 4. Ako se Europski parlament i Vijeće ne slože s prijedlogom Komisije i ne mogu postići zajedničko stajalište o korištenju te pričuve, suzdržavaju se od postupanja po prijedlogu prijenosa Komisije.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o zahtjevima za prijenose iz pričuve za pomoć u nuždi.
POGLAVLJE 7.
Načelo dobrog financijskog upravljanja
Članak 30.
Načela ekonomičnosti, učinkovitost i djelotvornosti
1. Odobrena sredstva koriste se u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja, a posebno u skladu s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti.
2. Načelo ekonomičnosti zahtijeva da su sredstva kojima se institucija koristi u obavljanju svojih djelatnosti pravodobno dostupna, u primjerenoj količini i primjerene kvalitete te po najboljoj cijeni.
Načelo učinkovitosti odnosi se na postizanje najboljeg odnosa između upotrijebljenih sredstava i postignutih rezultata.
Načelo djelotvornosti odnosi se na postizanje određenih postavljenih ciljeva i željenih rezultata.
3. Za sva područja aktivnosti koje obuhvaća proračun postavljaju se određeni, mjerljivi, dostižni, odgovarajući i vremenski utvrđeni ciljevi. Postizanje tih ciljeva za svaku se aktivnost prati pokazateljima uspješnosti te svako tijelo nadležno za raspodjelu sredstava dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću podatke iz članka 38. stavka 3. točke (e). Ti se podaci dostavljaju godišnje, najkasnije u dokumentima uz nacrt proračuna.
4. Radi boljeg odlučivanja, institucije provode ex ante i ex post evaluacije u skladu sa smjernicama Komisije. Takve se evaluacije primjenjuju na sve programe i aktivnosti koje povlače za sobom znatnu potrošnju te se rezultati evaluacije dostavljaju Europskom parlamentu, Vijeću i upravnim proračunskim korisnicima.
5. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o ex ante evaluaciji, evaluaciji u međurazdoblju i ex post evaluaciji.
Članak 31.
Obvezni financijski izvještaj
1. Uz svaki prijedlog ili inicijativu koje Komisija, visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („visoki predstavnik”) ili država članica podnose zakonodavnom tijelu, a koji mogu imati učinak na proračun, uključujući i promjenu broja radnih mjesta, mora se priložiti financijski izvještaj i ex ante evaluacija predviđena člankom 30. stavkom 4.
Svakoj izmjeni prijedloga ili inicijative podnesene zakonodavnom tijelu koja može imati značajan učinak na proračun, uključujući promjene broja radnih mjesta, prilaže se financijski izvještaj koji je pripremila institucija koja predlaže izmjenu.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o zahtjevima vezanima uz financijski izvještaj.
2. Tijekom proračunskog postupka Komisija osigurava potrebne podatke za usporedbu između promjena potrebnih odobrenih sredstava i početnih predviđanja koja su navedena u financijskom izvještaju, s obzirom na napredak u odlučivanju o prijedlogu ili inicijativama dostavljenim zakonodavnom tijelu.
3. Kako bi se smanjio rizik prijevare i nepravilnosti, financijski izvještaj iz stavka 1. pruža informacije o uspostavljenom sustavu unutarnje kontrole, procjenu troškova i koristi kontrola koje taj sustav podrazumijeva te ocjenu očekivane razine rizika od pogreške, kao i postojeće i planirane mjere za sprečavanje i zaštitu od prijevara.
Takva analiza uzima u obzir ljestvicu i vrstu vjerojatnih pogrešaka, kao i specifične uvjete predmetnog područja politike te odgovarajuća primjenjiva pravila.
Članak 32.
Unutarnja kontrola izvršenja proračuna
1. Proračun se izvršava u skladu s djelotvornom i učinkovitom unutarnjom kontrolom primjerenom za svaki način izvršavanja i u skladu s odgovarajućim pravilima pojedinih sektora.
2. Za potrebe izvršenja proračuna, unutarnja kontrola definira se kao postupak koji se primjenjuje na svim razinama upravljanja te čija je namjena razumno osiguravanje postizanja sljedećih ciljeva:
(a)
djelotvornost, učinkovitost i ekonomičnost poslovanja;
(b)
pouzdanost izvješćivanja;
(c)
zaštita imovine i podataka;
(d)
sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i praćenje prijevara i nepravilnosti;
(e)
odgovarajuće upravljanje rizicima vezanim uz zakonitost i pravilnost osnovnih transakcija, uzimajući u obzir višegodišnju narav programa kao i narav predmetnih plaćanja.
3. Djelotvorna unutarnja kontrola temelji se na najboljim međunarodnim praksama i posebno obuhvaća sljedeće:
(a)
razdvajanje zadaća;
(b)
odgovarajuću strategiju upravljanja rizikom i kontrole, uključujući kontrolu na razini primatelja;
(c)
izbjegavanje sukoba interesa;
(d)
odgovarajući revizijski trag i cjelovitost podataka u podatkovnim sustavima;
(e)
postupke nadzora uspješnosti i praćenja utvrđenih slabosti i izuzetaka unutarnje kontrole;
(f)
povremenu ocjenu dobrog rada sustava unutarnje kontrole.
4. Učinkovita unutarnja kontrola temelji se na sljedećim elementima:
(a)
provedbi odgovarajuće strategije upravljanja rizikom i kontrole kojom koordiniraju odgovarajući dionici kontrolnog lanca;
(b)
pristupu svih odgovarajućih dionika u kontrolnom lancu rezultatima provedenih kontrola;
(c)
oslanjanju, prema potrebi, na izjave o upravljanju partnera za izvršavanje i na mišljenja neovisnih revizora, pod uvjetom da je kvaliteta osnovnog posla odgovarajuća i prihvatljiva te da je posao obavljen u skladu s ugovorenim normama;
(d)
pravodobnoj primjeni korektivnih mjera, uključujući, kad je potrebno, odvraćajućim kaznama;
(e)
jasnom i nedvosmislenom zakonodavstvu na kojem počivaju politike;
(f)
uklanjanju višestrukih kontrola;
(g)
poboljšanju omjera troškova i koristi kontrola.
5. Ako je tijekom izvršenja razina pogreške neprestano visoka, Komisija utvrđuje slabosti sustava kontrole, analizira troškove i koristi mogućih korektivnih mjera i poduzima ili predlaže odgovarajuće postupanje, kao što je pojednostavnjenje primjenjivih odredbi, poboljšanje sustava kontrole i preinačenje programa ili sustava isporuke.
Članak 33.
Isplativost sustava kontrole
Kod dostavljanja revidiranih ili novih prijedloga potrošnje, Komisija procjenjuje troškove i koristi sustava kontrole, kao i razinu rizika od pogreške iz članka 31. stavka 3.
POGLAVLJE 8.
Načelo transparentnosti
Članak 34.
Objava financijskih izvještaja, proračuna i izvješća
1. Proračun se donosi i izvršava te se financijsko izvještavanje izvršava u skladu s načelom transparentnosti.
2. Predsjednik Europskog parlamenta objavljuje proračun i njegove izmjene, nakon konačnog donošenja, u Službenom listu Europske unije.
Proračuni se objavljuju u roku od tri mjeseca od datuma kada je objavljeno da su konačno doneseni.
Konsolidirani godišnji financijski izvještaji te izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju koje sastavlja svaka institucija, objavljuju se u Službenom listu Europske unije.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za privremenu objavu proračuna.
Članak 35.
Objava podataka o primateljima i drugih podataka
1. Podaci o poslovima uzimanja i davanja zajmova koje je Unija ugovorila za treće stranke navode se u Prilogu proračunu.
2. Komisija daje na raspolaganje, na odgovarajući način i pravodobno, podatke o primateljima, kao i narav i svrhu mjera koje se financiraju iz proračuna, pri čemu se potonje izvršavaju izravno u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (a) te podatke o primateljima koje dostave subjekti, osobe i države članice kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna na temelju drugih načina izvršavanja.
Obveza određena prvim podstavkom primjenjuje se i na druge institucije u vezi s njihovim primateljima.
3. Ovi se podaci stavljaju na raspolaganje uz poštovanje zahtjeva povjerljivosti i sigurnosti, a posebno zaštite osobnih podataka.
Kad je riječ o fizičkim osobama, objava se ograničava na ime i mjesto primatelja, ugovoren iznos i svrhu sklapanja ugovora. Objava tih podataka temelji se na odgovarajućim kriterijima, kao što je periodičnost sklapanja ugovora ili vrsta ili važnost sklapanja ugovora. Kriteriji objave i razina detaljnosti objavljenih podataka uzimaju u obzir posebnosti sektora i svakog načina izvršavanja.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o utvrđivanju detaljnih pravila o objavi podataka o primateljima. Razina detaljnosti podataka i kriterija definira se, prema potrebi, u odgovarajućim pravilima pojedinih sektora.
GLAVA III.
DONOŠENJE I STRUKTURA PRORAČUNA
POGLAVLJE 1.
Donošenje proračuna
Članak 36.
Procjene prihoda i rashoda
1. Svaka institucija, osim Komisije, izrađuje procjenu svojih prihoda i rashoda koju šalje Komisiji te istodobno, za informaciju, Europskom parlamentu i Vijeću, prije 1. srpnja svake godine.
2. Visoki predstavnik savjetuje se s članovima Komisije odgovornima za razvojnu politiku, politiku susjedstva i međunarodnu suradnju, humanitarnu pomoć i odgovor na krizne situacije, u pogledu njihovih odgovornosti.
3. Komisija izrađuje svoje procjene koje također šalje, izravno i nakon usvajanja, Europskom parlamentu i Vijeću.
Pri pripremi vlastitih procjena Komisija koristi informacije iz članka 37.
Članak 37.
Projekcija proračuna tijelâ iz članka 208.
Svako tijelo iz članka 208., u skladu sa svojim aktom o osnivanju, dostavlja Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću procjenu svojih prihoda i rashoda, uključujući plan radnih mjesta i nacrt programa rada, do 31. ožujka svake godine.
Članak 38.
Nacrt proračuna
1. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja prijedlog koji sadržava nacrt proračuna do 1. rujna godine koja prethodi godini izvršavanja tog proračuna. Navedeni prijedlog prosljeđuje na uvid i nacionalnim parlamentima.
Nacrt proračuna sadrži sažeti opći račun prihoda i rashoda Unije i konsolidirane procjene iz članka 36. Može sadržavati i procjene drukčije od procjena koje su izradile institucije.
Nacrt proračuna mora biti slijediti strukturu i prikaz utvrđene u člancima 44. do 49.
Svakom dijelu nacrta proračuna prethodi uvod koji sastavlja predmetna institucija.
Komisija sastavlja opći uvod u nacrt proračuna. Opći uvod obuhvaća financijske tablice koje uključuju glavne podatke po glavama i obrazloženja promjena u odobrenim sredstvima od jedne financijske godine do druge, po kategorijama rashoda višegodišnjeg financijskog okvira.
2. Kako bi pružila što točnija i pouzdanija predviđanja utjecaja zakonodavstva na snazi i zakonodavnih prijedloga u tijeku na proračun, Komisija nacrtu proračuna prilaže financijsko programiranje za sljedeće godine.
Financijsko programiranje ažurira se nakon donošenja proračuna kako bi se unijeli rezultati proračunskog postupk i druge odgovarajuće odluke.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za financijsko programiranje.
3. Komisija prilaže nacrtu proračuna:
(a)
prema potrebi, razloge iz kojih nacrt proračuna sadrži različite procjene od procjena koje su izradile druge institucije;
(b)
radne dokumente koje smatra korisnima u vezi s planom radnih mjesta institucija te doprinosima koje Komisija dodjeljuje tijelima iz članka 208. te Europskim školama. Svi radni dokumenti, u kojima se navodi zadnji odobreni plan radnih mjesta, sadržavaju:
i.
cjelokupno osoblje koje zapošljava Unija, uključujući njezine pravno odvojene subjekte, prikazano po vrsti ugovora;
ii.
izjavu o politici radnih mjesta i vanjskim suradnicima te o ravnoteži spolova;
iii.
broj stvarno popunjenih radnih mjesta na početku godine u kojoj se predstavlja nacrt proračuna, uz raspored prema razredu i upravnoj jedinici;
iv.
popis radnih mjesta prema području politike;
v.
za svaku kategoriju vanjskog osoblja, početni procijenjen broj ekvivalenata punog radnog vremena na temelju odobrenih sredstava, kao i broj stvarno angažiranih osoba na početku godine u kojoj se predstavlja nacrt proračuna, uz raspored prema funkcijskoj skupini i, ako je potrebno, prema razredu;
(c)
radni dokument o planiranom izvršavanju odobrenih sredstava za financijsku godinu i o nenamirenim obvezama, o tijelima iz članka 208. i Europskim školama te o pilot-projektima i pripremnim djelovanjima;
(d)
u vezi s financiranjem međunarodnih organizacija, radni dokument koji sadrži:
i.
sažetak svih doprinosa, s raščlambom prema programu Unije ili fondu i prema međunarodnoj organizaciji,
ii.
obrazloženje u kojem se objašnjava zašto je za Uniju bilo djelotvornije financirati te međunarodne organizacije nego izravno djelovati;
(e)
izvještaje o aktivnostima ili drugi odgovarajući dokument koji sadrži sljedeće:
i.
informacije o ostvarivanju svih prethodno postavljenih, mjerljivih, ostvarivih, relevantnih i vremenski određenih ciljeva za različite aktivnosti te novih ciljeva mjerenih pokazateljima;
ii.
potpuno obrazloženje uključujući analizu troškova i koristi za predložene promjene visine odobrenih sredstava;
iii.
jasni razlog za intervenciju na razini Unije, uz poštovanje, među ostalim, načela supsidijarnosti;
iv.
informacije o opsegu izvršavanja aktivnosti u prethodnoj godini te opsegu izvršavanja u tekućoj godini;
v.
sažetak rezultata evaluacije kada su relevantni za promjene u proračunu:
vi.
informacije o nagradama s jediničnom vrijednošću od 1 000 000 eura ili više;
(f)
sažeti izvještaj o rasporedu plaćanja koja dospijevaju u narednim financijskim godinama za podmirivanje preuzetih proračunskih obveza unesenih u proračun tijekom prethodnih financijskih godina.
4. Kada Komisija povjeri izvršenje proračuna javno-privatnim partnerstvima (JPP), nacrtu proračuna prilaže radni dokument u kojem se navodi:
(a)
godišnje izvješće o uspješnosti postojećih javno-privatnih partnerstava u prethodnoj financijskoj godini, uključujući informacije o pravnom obliku i dioničarima subjekata kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom vii.;
(b)
postavljeni ciljevi za financijsku godinu na koju se odnosi nacrt proračuna, uz navođenje posebnih proračunskih potreba namijenjenih za postizanje tih ciljeva;
(c)
administrativni troškovi i izvršeni proračun ukupno i po tijelima iz članka 209. te po JPP-u u prethodnoj financijskoj godini;
(d)
iznos financijskih doprinosa iz proračuna, iznos financijskih doprinosa i vrijednost doprinosa u naravi drugih partnera za svaki JPP;
Međutim, kad javno-privatna partnerstva koriste financijske instrumente, informacije vezane uz te instrumente uključuju se u radni dokument iz stavka 5.
5. Kad Komisija koristi financijske instrumente, nacrtu proračuna prilaže radni dokument u kojem se navodi sljedeće:
(a)
ukupne proračunske obveze i plaćanja iz proračuna za svaki financijski instrument;
(b)
prihodi i vraćanja iz članka 140. stavka 6. te obračun dodatnih sredstava za financijsku godinu;
(c)
ukupan iznos rezervacija za rizike i obveze, kao i podaci o izloženosti Unije financijskom riziku;
(d)
smanjenje vrijednosti imovine kapitala ili instrumenata podjele rizika, te aktivirana jamstva za jamstvene instrumente, kako u vezi s prethodnom godinom tako i za odgovarajuće ukupne podatke;
(e)
prosječno trajanje između proračunskih obveza preuzetih za financijske instrumente i pravnih obveza za pojedinačne projekte u obliku vlasničkog kapitala ili duga, kad traju dulje od tri godine. Komisija je dužna u izvješću predviđenom člankom 140. stavkom 8., objasniti razloge i, prema potrebi, dostaviti akcijski plan smanjenja trajanja u okviru godišnjeg postupka davanja razrješnice;
(f)
administrativne rashode s osnove naknada za upravljanje i druge financijske troškove i troškove poslovanja plaćene za upravljanje financijskim instrumentima kada je to upravljanje povjereno trećim stranama, u ukupnom iznosu ili prema upravitelju i prema financijskom instrumentu kojim se upravlja.
6. Komisija nacrtu proračuna također prilaže dodatne radne dokumente koje smatra korisnima za podupiranje svojih proračunskih zahtjeva.
7. U skladu s člankom 8. stavkom 5. Odluke Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. o uspostavi organizacije i funkcioniranju Europske službe za vanjsko djelovanje (14) te kako bi se osigurala proračunska transparentnost u području vanjskog djelovanja Unije, Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću, zajedno s nacrtom proračuna, radni dokument koji na sveobuhvatan način prikazuje:
(a)
sve administrativne rashode i rashode poslovanja u vezi s vanjskim djelovanjima Unije, uključujući zadaće Zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) i Zajedničke sigurnosne i obrambene politike, koji se financiraju iz proračuna Unije,
(b)
ukupne administrativne rashode ESVD-a za prethodnu godinu, raščlanjene na rashode prema delegaciji Unije i rashode za središnju upravu ESVD-a, zajedno s rashodima poslovanja raščlanjenima prema zemljopisnom području (regije, zemlje), tematskim područjima, delegaciji Unije i misiji.
8. Radni dokument iz stavka 7. također:
(a)
prikazuje broj radnih mjesta za svaki razred u svakoj kategoriji i broj stalnih i privremenih radnih mjesta, uključujući ugovorno i lokalno osoblje odobreno u okviru odobrenih sredstava u svakoj delegaciji Unije, te u središnjoj upravi ESVD-a;
(b)
prikazuje povećanja ili smanjenja radnih mjesta prema razredu i kategoriji u središnjoj upravi ESVD-a i u svim delegacijama Unije na temelju prethodne financijske godine;
(c)
prikazuje broj radnih mjesta odobrenih za financijsku godinu, broj radnih mjesta odobrenih za prethodnu godinu, kao i broj radnih mjesta koja zauzimaju diplomati upućeni iz država članica i osoblje Vijeća i Komisije;
(d)
daje detaljnu sliku cjelokupnog osoblja u delegacijama Unije u trenutku predstavljanja nacrta proračuna, uključujući raščlambu prema zemljopisnom području, spolu, pojedinoj zemlji i misiji, pri čemu se razlikuju radna mjesta utvrđena planom radnih mjesta, ugovorni djelatnici, lokalni djelatnici i upućeni nacionalni stručnjaci te proračunska sredstva zatražena u nacrtu proračuna za druge vrste kadra s odgovarajućim procjenama o broju osoblja koje se može zaposliti na puno radno vrijeme u okviru zatraženih proračunskih sredstava.
Članak 39.
Pismo izmjene nacrta proračuna
Na temelju novih podataka koji nisu bili dostupni u vrijeme donošenja nacrta proračuna, Komisija može, na vlastitu inicijativu ili zahtjev drugih institucija u pogledu njihovog dijela proračuna, dostaviti pismo izmjene nacrta proračuna istodobno Europskom parlamentu i Vijeću prije nego se sazove Odbor za mirenje iz članka 314. UFEU-a. Pisma mogu uključivati pismo izmjene kojim se osobito ažuriraju procjene rashoda za poljoprivredu.
Članak 40.
Obveze država članica koje proizlaze iz donošenja proračuna
1. Predsjednik Europskog parlamenta proglašava proračun konačno donesenim u skladu s postupkom iz članka 314. stavka 9. UFEU-a i članka 106.a Ugovora o Euratomu.
2. Nakon što je proračun proglašen konačno donesenim, svaka država članica od 1. siječnja sljedeće financijske godine ili od datuma proglašenja konačnog donošenja proračuna ako je to nakon 1. siječnja, obvezna je Uniji podmiriti dospjela plaćanja utvrđena Uredbom (EZ, Euratom) br. 1150/2000.
Članak 41.
Nacrti izmjene proračuna
1. Komisija može predstaviti nacrte izmjene proračuna koji se posebno temelje na prihodima, u sljedećim slučajevima:
-
kako bi se u proračun unio saldo prethodne financijske godine, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 18.,
-
kako bi se revidirala predviđanja vlastitih sredstava na temelju ažuriranih ekonomskih predviđanja, i
-
kako bi se ažurirala revidirana predviđanja vlastitih sredstava i drugih prihoda, kao i ispitala raspoloživost odobrenih sredstava za plaćanja i potrebe za njima.
Komisija može predstaviti nacrte izmjene proračuna koje se prvenstveno temelje na rashodima ako postoje neizbježne, izvanredne ili nepredvidive okolnosti, posebno u pogledu aktivacije Fonda solidarnosti Europske unije.
2. Druge institucije osim Komisije dostavljaju Komisiji zahtjeve za izmjenu proračuna u okolnostima jednakima onim navedenima u stavku 1.
Prije predstavljanja nacrta izmjene proračuna, Komisija i ostale institucije ispituju opseg ponovne raspodjele odgovarajućih odobrenih sredstava, uzimajući u obzir bilo kakve očekivane neiskorištenosti odobrenih sredstava.
Članak 40. primjenjuje se na izmjenu proračuna. Izmjena proračuna mora biti potkrijepljena upućivanjem na proračun čije se projekcije izmjenjuju.
3. Komisija dostavlja svoje nacrte izmjene proračuna istodobno Europskom parlamentu i Vijeću do 1. rujna svake financijske godine, osim u opravdanim izvanrednim okolnostima ili u slučaju aktivacije Fonda solidarnosti Europske unije za što se nacrt izmjene proračuna može dostaviti u bilo koje doba godine. Zahtjevima za izmjenu proračuna može priložiti mišljenje drugih institucija.
4. Europski parlament i Vijeće raspravljaju o nacrtu izmjene proračuna uzimajući u obzir hitnosti izmjena.
5. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o nacrtu izmjena proračuna.
Članak 42.
Prijevremena dostava projekcija i nacrta proračuna
Komisija, Europski parlament i Vijeće mogu se dogovoriti oko skraćivanja određenih rokova za dostavljanje projekcija te oko donošenja i dostave nacrta proračuna. Takav dogovor, međutim, ne smije imati učinak skraćivanja ili produljivanja razdoblja predviđenih za razmatranje tih tekstova u skladu s člankom 314. UFEU-a i člankom 106.a Ugovora o Euratomu.
POGLAVLJE 2.
Struktura i prikaz proračuna
Članak 43.
Struktura proračuna
Proračun se sastoji od sljedećeg:
(a)
općeg izvještaja o prihodima i rashodima;
(b)
odvojenih dijelova za svaku instituciju, osim Europskog vijeća i Vijeća koji dijele isti dio, podijeljenih na račune prihoda i rashoda.
Članak 44.
Proračunska nomenklatura
1. Europski parlament i Vijeće razvrstavaju prihode Komisije te prihode i rashode drugih institucija u skladu s vrstom ili namjenom u glave, poglavlja, članke i stavke.
2. Izvještaj o rashodima za dio proračuna koji se odnosi na Komisiju priprema se na temelju nomenklature koju su donijeli Europski parlament i Vijeće te koja je razvrstana prema namjeni.
Svaka glava odnosi se na područje politike, a svako poglavlje u pravilu odgovara aktivnosti.
Svaka glava može uključivati odobrena sredstva za poslovanje i administrativna odobrena sredstva.
Administrativna odobrena sredstva u okviru glave grupiraju se u jedno poglavlje.
3. Kad se prikazuju prema namjeni, administrativna odobrena sredstva za pojedine glave razvrstavaju se kako slijedi:
(a)
rashodi za osoblje odobreni u planu radnih mjesta: navodi se iznos odobrenih sredstava i broj radnih mjesta utvrđenih u planu radnih mjesta koji odgovaraju tom rashodu;
(b)
rashodi za vanjsko osoblje i ostali rashodi iz članka 26. stavka 1. podstavka 1. točke (b) i koji se financiraju pod naslovom „administracija” višegodišnjeg financijskog okvira;
(c)
rashodi za zgrade i drugi povezani rashodi, uključujući čišćenje i održavanje, najam, telekomunikacije, vodu, plin i električnu energiju;
(d)
vanjsko osoblje i tehnička pomoć izravno povezani s provedbom programa.
Svi administrativni rashodi Komisije koji se istodobno primjenjuju na nekoliko glava, utvrđuju se u odvojenom sažetom izvještaju i razvrstani su prema vrsti.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o razvrstavanju proračuna.
Članak 45.
Zabrana negativnih prihoda
1. Proračun ne smije sadržavati negativne prihode.
2. Vlastita sredstva koja se plaćaju na temelju Odluke Vijeća 2007/436/EZ, Euratom, od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (15), jesu neto iznosi te se kao takvi iskazuju u sažetom izvještaju o prihodima u proračunu.
Članak 46.
Rezervacije
1. Svaki dio proračuna može uključivati glavu „rezervacije”. Odobrena sredstva unose se pod tu glavu ako:
(a)
pri donošenju proračuna ne postoji temeljni akt za predmetno djelovanje; ili
(b)
postoje ozbiljni razlozi za sumnju u vezi s dostatnošću odobrenih sredstava ili mogućnošću izvršavanja odobrenih sredstava unesenih na odgovarajuće linije, pod uvjetima koji su u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja.
Odobrenim sredstvima pod tom glavom može se koristiti samo nakon prijenosa u skladu s postupkom utvrđenim u članku 26. stavku 1. podstavku 1. točki (c) ove Uredbe, ako je donošenje temeljnog akta podložno postupku iz članka 294. UFEU-a, te u skladu s postupkom utvrđenim u članku 27. ove Uredbe u svim drugim slučajevima.
2. U slučaju ozbiljnih teškoća u izvršavanju, Komisija može tijekom financijske godine predložiti da se proračunska sredstva prenesu u glavu „rezervacije”. Europski parlament i Vijeće donose odluku o tim prijenosima kako je predviđeno člankom 27.
Članak 47.
Negativna pričuva
Dio proračuna za Komisiju može uključivati „negativnu pričuvu”, koja je ograničena na najviši iznos od 200 000 000 eura. Takva pričuva, koja se unosi pod odvojenu glavu, obuhvaća samo odobrena sredstva za plaćanja.
Negativnu pričuvu potrebno je povući prije kraja financijske godine putem prijenosa u skladu s postupkom utvrđenim u člancima 26. i 27.
Članak 48.
Pričuva za pomoć u nuždi
1. Dio proračuna koji se odnosi na Komisiju uključuje pričuvu za pomoć u nuždi trećim zemljama.
2. Pričuva iz stavka 1. povlači se prije isteka financijske godine putem prijenosa u skladu s postupkom utvrđenim u člancima 27. i 29.
Članak 49.
Prikaz proračuna
1. U proračunu se iskazuju:
(a)
u općem računu prihoda i rashoda:
i.
procijenjeni prihodi Unije za predmetnu financijsku godinu („godina n”);
ii.
procijenjeni prihodi za prethodnu financijsku godinu i prihod za godinu n -2;
iii.
odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja za godinu n;
iv.
odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja za prethodnu financijsku godinu;
v.
preuzete obveze za rashode i rashodi plaćeni u godini n-2, pri čemu se potonji također iskazuju u postotku proračuna za godinu n;
vi.
odgovarajuće primjedbe za svaki potpodjelu kako je navedeno u članku 44. stavku 1.;
(b)
u svakom dijelu, prihodi i rashodi isto kao u točki (a);
(c)
u odnosu na osoblje:
i.
za svaki dio proračuna plan radnih mjesta koji prikazuje broj radnih mjesta za svaki razred u svakoj kategoriji i u svakoj službi te broj odobrenih stalnih radnih mjesta i privremenih radnih mjesta u okviru odobrenih sredstava;
ii.
plan radnih mjesta za osoblje koje se plaća iz odobrenih sredstava za istraživanje i tehnološki razvoj za izravno djelovanje te plan radnih mjesta za osoblje koje se plaća iz istih sredstava za neizravno djelovanje; planovi radnih mjesta razvrstavaju se prema kategoriji i razredu, a stalna radna mjesta razlikuju se od privremenih radna mjesta, odobrenih u okviru odobrenih sredstava;
iii.
u vezi sa znanstvenim i tehničkim osobljem, razvrstavanje se može temeljiti na skupinama razreda u skladu s uvjetima utvrđenima u svakom proračunu; u planu radnih mjesta mora se navesti broj visoko kvalificiranog tehničkog ili znanstvenog osoblja s kojim su se ugovorile posebne pogodnosti na temelju posebnih odredbi Pravilnika o osoblju;
iv.
plan radnih mjesta u kojem se navodi broj radnih mjesta prema razredima i kategorijama za svako tijelo iz članka 208. koje prima doprinose na teret proračuna. Plan radnih mjesta, uz broj radnih mjesta odobrenih za financijsku godinu, prikazuje i broj radnih mjesta odobrenih za prethodnu financijsku godinu;
(d)
u vezi s poslovima uzimanja i davanja zajmova:
i.
u općem izvještaju o prihodima, proračunske linije koje se odnose na te poslove i koje su namijenjene evidentiranju nadoknada primljenih od korisnika kod kojih je zbog početnog neispunjavanja obveza aktivirano jamstvo za ispunjenje obveza. Te linije nose oznaku „pro memoria” te se uz njih navode odgovarajuće primjedbe;
ii.
u dijelu za Komisiju:
-
proračunske linije koje sadrže jamstvo Unije za ispunjenje obveza u vezi s predmetnim poslovima. Te linije nose oznaku „pro memoria”, pod uvjetom da ne nastane stvarno terećenje koje se pokriva iz konačno određenih sredstava,
-
primjedbe u kojima se upućuje na temeljni akt i opseg predviđenih poslova, njihovo trajanje i financijska jamstva koja je Unija izdala za te poslove;
iii.
u dokumentu priloženom dijelu proračuna za Komisiju, kao pokazatelj:
-
tekućih kapitalnih poslova i upravljanja dugom,
-
kapitalnih poslova i upravljanja dugom za godinu n;
(e)
u vezi s financijskim instrumentima iz glave VIII. dijela prvog:
i.
upućivanje na temeljni akt;
ii.
proračunske linije koje odgovaraju relevantnim poslovima;
iii.
opći opis financijskih instrumenata, uključujući njihovo trajanje i učinak na proračun;
iv.
predviđeni poslovi, uključujući ciljne količine na temelju učinka poluge koje proizlaze iz postojećih financijskih instrumenata;
(f)
u odnosu na financiranje subjekata kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom vii.:
i.
upućivanje na temeljni akt odgovarajućeg programa;
ii.
odgovarajuće proračunske linije;
iii.
opći opis povjerenih zadaća, uključujući njihovo trajanje i učinak na proračun;
(g)
ukupni iznos rashoda za ZVSP unesen u poglavlje pod nazivom „ZVSP”, s posebnim člancima. Ti članci pokrivaju rashode za ZVSP i sadrže posebne proračunske linije u kojima se navode najmanje pojedinačne glavne misije.
2. Uz dokumente iz stavka 1., Europski parlament i Vijeće mogu proračunu priložiti i druge odgovarajuće dokumente.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o prikazu proračuna, uključujući utvrđivanje stvarnih rashoda u posljednjoj financijskoj godini za koju su računi zatvoreni, primjedbe uz proračun i planove radnih mjesta.
Članak 50.
Pravila o planovima radnih mjesta za osoblje
1. Planovi radnih mjesta opisani u članku 49. stavku 1. točki (c) predstavljaju apsolutno ograničenje za svaku instituciju ili tijelo; nije moguće nikakvo imenovanje izvan postavljenog ograničenja.
Međutim, osim za razrede AD 16, AD 15 i AD 14, svaka institucija ili tijelo može promijeniti svoje planove radnih mjesta do najviše 10 % odobrenih radnih mjesta, podložno sljedećim uvjetima:
(a)
da ne dođe do promjene obujma odobrenih sredstava za osoblje za cijelu financijsku godinu;
(b)
da ne dođe do prekoračenja ograničenja ukupnog broja radnih mjesta odobrenih pojedinim planom radnih mjesta; i
(c)
da je institucija ili tijelo sudjelovalo u komparativnoj analizi s drugim institucijama i tijelima Unije, koja je započela analizom kadrovskih potreba Komisije.
Institucija o svojoj namjeri obavješćuje Europski parlament i Vijeće tri tjedna prije provedbe izmjene iz drugog podstavka. U slučaju da postoje opravdani razlozi na koje u tom razdoblju ukaže Europski parlament ili Vijeće, institucija ne provodi promjene i primjenjuje se postupak utvrđen u članku 41.
2. Odstupajući od stavka 1. prvog podstavka, učinci rada u nepunom radnom vremenu koje je odobrilo tijelo za imenovanje mogu se, u skladu s Pravilnikom o osoblju, izjednačiti s drugim imenovanjima.
POGLAVLJE 3.
Proračunska disciplina
Članak 51.
Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom
Proračun mora biti u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom.
Članak 52.
Usklađenost akata Unije s proračunom
Ako provedba akta Unije premašuje odobrena sredstva raspoloživa u proračunu, taj se akt može provesti u financijskom smislu samo nakon što se proračun u skladu s tim izmijeni.
GLAVA IV.
IZVRŠENJE PRORAČUNA
POGLAVLJE 1.
Opće odredbe
Članak 53.
Izvršenje proračuna u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja
1. Komisija izvršava prihode i rashode proračuna u skladu s ovom Uredbom na vlastitu odgovornost te u okviru ograničenja odobrenih sredstava.
2. Države članice surađuju s Komisijom tako da se odobrena sredstva koriste u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o izvršavanju proračuna u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja te o podacima o prijenosima osobnih podataka za potrebe revizije.
Članak 54.
Temeljni akt i iznimke
1. Potrebno je donijeti temeljni akt prije nego što se mogu koristiti odobrena sredstva unesena u proračun za bilo koje djelovanje Unije.
2. Odstupajući od stavka 1. sljedeće je moguće izvršiti bez temeljnog akta, pod uvjetom da su djelovanja koja se namjeravaju financirati u nadležnosti Unije:
(a)
odobrena sredstva za pilot-projekte pokusne naravi, osmišljene za ispitivanje izvedivosti određenog djelovanja i njegove koristi. Odgovarajuća odobrena sredstva za preuzimanje obveza smiju se unijeti u proračun za najviše dvije uzastopne financijske godine.
Ukupni iznos odobrenih sredstava za pilot-projekte ne smije prijeći 40 000 000 eura po financijskoj godini.
(b)
odobrena sredstva za pripremna djelovanja u području primjene UFEU-a i Ugovora o Euratomu, kojima je svrha pripremanje prijedloga s ciljem donošenja budućih djelovanja. Pripremna djelovanja moraju slijediti dosljedan pristup te mogu poprimiti različite oblike. Odgovarajuća odobrena sredstva za preuzimanje obveza smiju se unijeti u proračun za najviše tri uzastopne financijske godine. Postupak donošenja odgovarajućeg temeljnog akta mora biti završen prije kraja treće financijske godine. Tijekom tog postupka, preuzimanje obveza po odobrenim sredstvima mora biti u skladu s određenim značajkama pripremnog djelovanja u odnosu na predviđene aktivnosti, ciljeve koji se ostvaruju te primatelje. Posljedično, izvršena sredstva prema obujmu ne smiju odgovarati onima koja su predviđena za financiranje samih konačnih djelovanja.
Ukupni iznos odobrenih sredstava za nova pripremna djelovanja iz ove točke ne smiju prijeći 50 000 000 eura po financijskog godini, a ukupni iznos odobrenih sredstava po kojima su obveze za pripremna djelovanja stvarno preuzete, ne smije prijeći 100 000 000 eura.
(c)
odobrena sredstva za pripremne mjere u području glave V. UEU-a. Te se mjere ograničavaju na kratko vremensko razdoblje te su namijenjene uspostavljanju uvjeta za djelovanja Unije u ispunjenju ciljeva ZVSP-a te donošenja potrebnih pravnih instrumenata.
Za potrebe operacija Unije za upravljanje krizama, pripremne mjere su između ostalog namijenjene procjeni operativnih zahtjeva, brzom osiguravanju početnih sredstava ili uspostavljanju uvjeta na licu mjesta za početak operacije.
Pripremne mjere dogovara Vijeće na prijedlog Visokog predstavnika.
Kako bi se osigurala brza provedba pripremnih mjera, Visoki predstavnik obavješćuje Europski parlament i Komisiju što je prije moguće o namjeri Vijeća da započne pripremnu mjeru te posebno o procijenjenom iznosu sredstava koja su potrebna za to. Komisija poduzima sve potrebne mjere za osiguranje brze isplate sredstava.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za financiranje pripremnih mjera u području ZVSP-a;
(d)
odobrena sredstva za jednokratna djelovanja ili čak za djelovanja neograničenog trajanja, koje provodi Komisija na temelju zadaća koje proizlaze iz njezinih nadležnosti na institucionalnoj razini u skladu s UFEU-om i Ugovorom o Euratomu, osim njezinog prava na zakonodavnu inicijativu iz točke (b), te posebnim ovlastima koje su joj izravno dodijeljene tim Ugovorima, a čiji se popis treba navesti u delegiranim aktima donesenima u skladu s ovom Uredbom;
(e)
odobrena sredstva za rad svake institucije u okviru njezine administrativne neovisnosti.
Nakon predstavljanja nacrta proračuna, Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o aktivnostima iz prvog podstavka točaka (a) i (b) koje također obuhvaćaju ocjenu rezultata i predviđeno praćenje.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o temeljnom aktu i iznimkama popisanima u stavku 2. ovog članka.
Članak 55.
Izvršenje proračuna od strane institucija, osim Komisije
Komisija dodjeljuje ostalim institucijama potrebne ovlasti za izvršenje dijelova proračuna koji se na njih odnose.
ESVD i Komisija mogu dogovoriti detaljne aranžmane kako bi omogućili izvršavanje administrativnih odobrenih sredstava delegacija Unije. Ti aranžmani ne sadrže odstupanja od ove Uredbe ili delegiranih akata donesenih u skladu s ovom Uredbom.
Članak 56.
Delegiranje ovlasti za izvršenje proračuna
1. Komisija i svaka druga institucija mogu delegirati ovlasti za izvršenje proračuna unutar svojih službi, u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi i u skladu s vlastitim unutarnjim propisima te u skladu s ograničenjima propisanima instrumentom o delegiranju ovlasti. Tako ovlaštene osobe mogu djelovati samo u okviru izričito dodijeljenih ovlasti.
2. Međutim, Komisija može delegirati svoje ovlasti za izvršenje proračuna u vezi s odobrenim sredstvima za poslovanje iz svog dijela proračuna na šefove delegacija Unije. O tome istodobno obavješćuje Visokog predstavnika. Kad šefovi delegacija Unije djeluju kao dužnosnici za ovjeravanje Komisije na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti, oni primjenjuju pravila Komisije za izvršenje proračuna i podliježu istim dužnostima, obvezama i odgovornostima kao i bilo koji drugi dužnosnik za ovjeravanje Komisije na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti.
Komisija može povući delegiranje ovlasti u skladu s vlastitim pravilima.
Za potrebe prvog podstavka, Visoki predstavnik poduzima potrebne mjere kako bi omogućio suradnju delegacija Unije i službi Komisije.
Članak 57.
Sukob interesa
1. Svim financijskim izvršiteljima i drugim osobama uključenim u izvršenje proračuna i upravljanje proračunom, uključujući pripremne akte za navedeno, te u reviziju i kontrolu proračuna, zabranjuje se poduzimanje radnji koje bi mogle dovesti do sukoba njihovih interesa s interesima Unije.
Ako postoji taj rizik, dotična osoba suzdržava se od takve radnje i upućuje pitanje dužnosniku za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti koji u pisanom obliku potvrđuje postoji li sukob interesa. Dotična osoba o tome obavješćuje i svojeg nadređenog. Ako se utvrdi postojanje sukoba interesa, dotična osoba prestaje činiti sve radnje vezane za predmetno pitanje. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja osobno poduzima daljnje odgovarajuće radnje.
2. Za potrebe stavka 1., sukob interesa postoji ako je ugroženo nepristrano i objektivno obnašanje funkcije financijskog izvršitelja ili druge osobe iz stavka 1., iz obiteljskih, emotivnih, političkih ili nacionalnih razloga, ekonomskog interesa ili bilo kojeg drugog zajedničkog interesa s primateljem.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. u kojima se utvrđuje što može činiti sukob interesa, zajedno s postupkom koji treba slijediti u takvim slučajevima.
POGLAVLJE 2.
Načini izvršenja
Članak 58.
Načini izvršenja proračuna
1. Komisija izvršava proračun na sljedeće načine:
(a)
izravno („izravno upravljanje”) putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije po ovlaštenju odgovarajućih šefova delegacija, u skladu s člankom 56. stavkom 2., ili putem izvršnih agencija u skladu s člankom 62.;
(b)
podijeljenim upravljanjem s državama članicama („podijeljeno upravljanje”); ili
(c)
neizravno („neizravno upravljanje”) ako je predviđeno temeljnim aktom ili u slučajevima iz članka 54. stavka 2. podstavka 1. točaka (a) do (d), povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
i.
trećim zemljama ili tijelima koje su one odredile;
ii.
međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama;
iii.
EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
iv.
tijelima iz članaka 208. i 209.;
v.
tijelima javnog prava;
vi.
tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
vii.
tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva;
viii.
osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
2. Komisija je i dalje odgovorna za izvršenje proračuna u skladu s člankom 317. UFEU-a i obavješćuje Europski parlament i Vijeće o poslovima koje su obavili subjekti i osobe kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu sa stavkom 1. točkom (c) ovog članka. Ako je subjekt ili osoba kojoj su povjerene zadaće izvršenja proračuna navedena u temeljnom aktu, financijski izvještaj predviđen člankom 31. uključuje potpuno obrazloženje odabira tog subjekta ili osobe.
3. Subjekti i osobe kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu sa stavkom 1. točkom (c) ovog članka, u potpunosti surađuju u zaštiti financijskih interesa Unije. Sporazumi o delegiranju predviđaju pravo Revizorskog suda i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) da na sveobuhvatan način izvršavaju svoje nadležnosti iz UFEU-a u vezi s revizijom sredstava.
Komisija povjerava zadaće izvršenja proračuna subjektima i osobama iz stavka 1. točke (c) ovog članka, pod uvjetom da postoje transparentni, nediskriminirajući, djelotvorni i učinkoviti postupci revizije vezani za stvarno izvršavanje tih zadaća.
4. Svi se sporazumi o delegiranju stavljaju na raspolaganje Europskom parlamentu i Vijeću na njihov zahtjev.
5. Subjekti i osobe kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu sa stavkom 1. točkom (c) ovog članka osiguravaju, u skladu s člankom 35. stavkom 2., odgovarajuću godišnju ex post objavu podataka o primateljima. Komisiju se obavješćuje o mjerama poduzetim po tom pitanju.
6. Subjekti i osobe kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu sa stavkom 1. točkom (c) ovog stavka nemaju status dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti.
7. Komisija ne smije dodijeliti trećim osobama izvršne ovlasti ako one uključuju široko diskrecijsko pravo koje podrazumijeva donošenje političkih odluka.
8. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o načinima izvršenja proračuna, uključujući izravno upravljanje, izvršavanje ovlasti delegiranih izvršnim agencijama i posebne odredbe o neizravnom upravljanju s međunarodnim organizacijama, s tijelima iz članaka 208. i 209., s tijelima javnog prava ili tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge, s tijelima uređenima privatnim pravom države članice i kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva te s tijelima kojima je povjerena provedba posebnih djelovanja u ZVSP-u.
Članak 59.
Podijeljeno upravljanje s državama članicama
1. Ako Komisija izvršava proračun podijeljenim upravljanjem, zadaće izvršenja prenose se na države članice. Komisija i države članice poštuju načela dobrog financijskog upravljanja, transparentnosti i nediskriminacije te osiguravaju vidljivost djelovanja Unije kad upravljaju sredstvima Unije. U tu svrhu, Komisija i države članice ispunjavanju svoje obveze kontrole i revizije te preuzimaju nastale odgovornosti utvrđene u ovoj Uredbi. Dodatne odredbe utvrđuju se u pravilima pojedinih sektora.
2. Pri provedbi zadaća vezanih uz izvršenje proračuna, države članice poduzimaju sve potrebne mjere, uključujući zakonodavne, regulatorne i administrativne mjere, kako bi zaštitile financijske interese Unije, osobito:
(a)
osiguravajući da djelovanja koja se financiraju iz proračuna budu provedena na ispravan i djelotvoran način te u skladu s primjenjivim pravilima pojedinih sektora i da u tu svrhu odrede u skladu sa stavkom 3. i nadziru tijela odgovorna za upravljanje sredstvima Unije i njihovu kontrolu;
(b)
sprečavajući, utvrđujući i uklanjajući nedostatke i prijevare.
Kako bi zaštitile financijske interese Unije, države članice, poštujući načelo proporcionalnosti i u skladu s ovim člankom te odgovarajućim pravilima pojedinih sektora, provode ex ante i ex post kontrole uključujući, prema potrebi, terenske provjere reprezentativnih uzoraka transakcija ili uzoraka transakcija koji se temelje na riziku. Također osiguravaju povrat nepropisno plaćenih sredstva i kad je potrebno pokreću pravne postupke s tim u vezi.
Države članice određuju učinkovite, odvraćajuće i proporcionalne sankcije primateljima ako su predviđene sektorskim pravilima ili posebnim odredbama nacionalnog zakonodavstva.
Kao dio procjene rizika te u skladu sa sektorskim pravilima, Komisija nadzire sustave upravljanja i kontrole uspostavljene u državama članicama. Komisija u svojem revizorskom radu poštuje načelo proporcionalnosti i uzima u obzir razinu procijenjenog rizika u skladu sa sektorskim pravilima.
3. U skladu s kriterijima i postupcima utvrđenim u sektorskim pravilima, države članice određuju, na odgovarajućoj razini, tijela odgovorna za upravljanje sredstvima Unije i njihovu kontrolu. Ta tijela mogu obavljati i zadaće koje nisu povezane s upravljanjem sredstvima Unije i mogu povjeriti drugim tijelima neke od svojih zadaća.
Pri odlučivanju o imenovanju tijela, države članice mogu temeljiti svoju odluku na tome jesu li sustavi upravljanja kontrole u osnovi isti kao već postojeći sustavi iz prethodnog razdoblja i jesu li bili učinkoviti.
Ako rezultati revizije i kontrole pokažu da imenovana tijela više nisu u skladu s kriterijima određenim pravilima pojedinih sektora, države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da nedostaci u provedbi zadaća tih tijela budu uklonjeni, uključujući okončanjem imenovanja u skladu s pravilima pojedinih sektora.
Pravila pojedinih sektora utvrđuju ulogu Komisije u postupku određenom ovim stavkom.
4. Tijela određena u skladu sa stavkom 3. dužna su:
(a)
uspostaviti i osigurati rad učinkovitog i djelotvornog sustava unutarnje kontrole;
(b)
pravovremeno koristiti računovodstveni sustav koji pruža točne, potpune i pouzdane podatke;
(c)
dostaviti podatke koji se zahtijevaju u skladu sa stavkom 5.;
(d)
osigurati ex post objavu u skladu s člankom 35. stavkom 2. Obrada osobnih podataka mora poštovati nacionalne odredbe o provedbi Direktive 95/46/EZ.
5. Tijela određena u skladu sa stavkom 3. dužna su, do 15. veljače sljedeće financijske godine, dostaviti Komisiji:
(a)
svoje financijske izvještaje o rashodima koji su nastali tijekom odgovarajućeg referentnog razdoblja, kako je utvrđeno u sektorskim pravilima, prilikom izvršavanja njihovih zadaća i koji su prikazani Komisiji zbog nadoknade. Ti financijski izvještaji uključuju predfinanciranje i iznose zbog kojih su u tijeku ili su završeni postupci povrata. Dostavljaju se uz izjavu o upravljanju kojom se potvrđuje, prema mišljenju odgovornih za upravljanje sredstvima, da:
i.
su podaci propisno iskazani, potpuni i točni,
ii.
su rashodi korišteni u skladu s njihovom namjenom, kako je utvrđeno u pravilima pojedinih sektora,
iii.
postojeći sustavi kontrole daju potrebna jamstva vezana uz zakonitost i pravilnost osnovnih transakcija;
(b)
godišnji sažetak završnih revizorskih izvješća i provedenih kontrola, uključujući analizu naravi i opsega pogrešaka i nedostataka utvrđenih u sustavima, kao i provedeno ili planirano korektivno djelovanje.
Financijski izvještaji iz prvog podstavka točke (a) te sažetak iz prvog podstavka točke (b) popraćeni su mišljenjem neovisnog revizorskog tijela, sačinjenim u skladu s međunarodno priznatim revizijskim standardima. U tom se mišljenju utvrđuje daju li financijski izvještaji istinit i vjeran prikaz zakonitosti i pravilnosti rashoda čija je nadoknada zatražena od Komisije, kao i ispravnosti rada postojećih sustava kontrole. U mišljenju se također navodi dovodi li revizija u pitanje navode u izjavi o upravljanju iz prvog podstavka točke (a).
Komisija iznimno može produljiti rok od 15. veljače do 1. ožujka, po obavijesti predmetne države članice.
Države članice mogu, na odgovarajućoj razini, objaviti podatke iz ovog stavka.
Dodatno, države članice mogu dati izjave potpisane na odgovarajućoj razini koje se temelje na podacima iz ovog stavka.
6. Kako bi osiguralo da se sredstva Unije koriste u skladu s primjenjivim pravilima, Komisija:
(a)
primjenjuje postupke ispitivanja i prihvaćanja financijskih izvještaja imenovanih tijela, osiguravajući pritom da su financijski izvještaji potpuni, točni i istiniti;
(b)
isključuje iz financiranja Unije rashode za koje su isplate izvršene povredom primjenjivog prava;
(c)
prekida rokove plaćanja ili suspendira plaćanja kad je to predviđeno sektorskim propisima.
Komisija okončava, u cijelosti ili djelomično, prekid rokova plaćanja ili suspenziju plaćanja nakon što država članica dostavi svoje primjedbe i odmah nakon što poduzme potrebne mjere. Godišnje izvješće o radu iz članka 66. stavka 9. obuhvaća sve obveze iz ovog podstavka.
7. Sektorska pravila uzimaju u obzir potrebe programa europske teritorijalne suradnje, posebno vezano uz sadržaj izjave o upravljanju, postupak određen stavkom 3. i revizijsku funkciju.
8. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o podijeljenom upravljanju s državama članicama, uključujući stvaranje registra tijela odgovornih za upravljanje sredstvima Unije i njihovu kontrolu, te o mjerama promicanja najboljih praksi.
Članak 60.
Neizravno upravljanje
1. Subjekti i osobe kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) moraju poštovati načela dobrog financijskog upravljanja, transparentnosti i nediskriminacije te osiguravati vidljivost djelovanja Unije kad upravljaju sredstvima Unije. Pri upravljanju sredstvima Unije moraju jamčiti razinu zaštite financijskih interesa Unije jednaku zaštiti koja se zahtijeva na temelju ove Uredbe, uz poštovanje:
(a)
naravi zadaća koje su im povjerene i obuhvaćenih iznosa;
(b)
financijskih rizika;
(c)
razine osiguranja koje proizlazi iz njihovih sustava, pravila i postupaka zajedno s mjerama koje poduzima Komisija kako bi nadziralo i podržalo izvršavanje povjerenih im zadaća.
2. Kako bi se zaštitili financijski interesi Unije, subjekti i osobe kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58 stavkom 1. točkom (c), dužni su, u skladu s načelom proporcionalnosti:
(a)
uspostaviti i osigurati rad učinkovitog i djelotvornog sustava unutarnje kontrole;
(b)
koristiti računovodstveni sustav koji pravovremeno pruža točne, potpune i pouzdane podatke;
(c)
podlijegati neovisnoj vanjskoj reviziji, provedenoj u skladu s međunarodno priznatim revizijskim standardima, koju obavlja revizorska služba koja je funkcionalno neovisna od predmetnog subjekta ili osobe.
(d)
primjenjivati odgovarajuća pravila i postupke za pružanje financiranja iz sredstava Unije putem bespovratnih sredstava, nabave i financijskih instrumenata;
(e)
osigurati ex post objavu podataka o primateljima u skladu s člankom 35. stavkom 2.;
(f)
osigurati razumnu zaštitu osobnih podataka kako je utvrđeno u Direktivi 95/46/EZ i Uredbi (EZ) br. 45/2001.
Osobe kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna iz članka 58. stavka 1. točke (c) podtočke viii. donose svoja financijska pravila uz prethodnu suglasnost Komisije. One moraju ispuniti sve zahtjeve utvrđene u točkama (a) do (e) ovog stavka najkasnije šest mjeseci od početka trajanja njihova mandata. Ako na kraju tog razdoblja samo djelomično ispunjavaju navedene zahtjeve, Komisija poduzima odgovarajuće korektivne mjere za nadziranje i podržavanje izvršenja povjerenih im zadaća.
3. Subjekti i osobe kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) moraju sprečavati, prepoznati i ispravljati nedostatke i prijevare pri provedbi zadaća vezanih uz izvršenje proračuna. U tu svrhu, poštujući načelo proporcionalnosti, provode ex ante i ex post kontrole uključujući, prema potrebi, provjere na licu mjesta reprezentativnih uzoraka transakcija ili uzoraka transakcija koji se temelje na riziku, kako bi osigurali da se djelovanja financirana iz proračuna uistinu provode i točno izvršavaju. Također moraju osigurati povrat nepropisno plaćenih sredstva i kad je potrebno pokrenuti pravne postupke s tim u vezi.
4. Komisija može suspendirati plaćanja subjektima i osobama kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c), osobito kad se utvrde sustavne pogreške koje dovode u pitanje pouzdanost sustava unutarnje kontrole predmetnog subjekta ili osobe ili zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija.
Neovisno o članku 92., odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može prekinuti, u cijelosti ili djelomično, plaćanja tim subjektima i osobama za potrebe provedbe daljnjih provjera kad:
i.
odgovorni dužnosnik za ovjeravanje sazna za značajni nedostatak u radu sustava unutarnje kontrole ili da su rashodi koje je ovjerio predmetni subjekt ili osoba povezani s ozbiljnom nepravilnošću koja nije ispravljena;
ii.
prekid je potreban kako bi se spriječila znatna šteta za financijske interese Unije.
5. Ne dovodeći u pitanje stavak 7., subjekti i osobe kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c), dostavljaju Komisiji:
(a)
izvješće o izvršenju povjerenih im zadaća;
(b)
svoje financijske izvještaje o rashodima koji su nastali pri obavljanju povjerenih im zadaća. Ti financijski izvještaji dostavljaju se uz izjavu o upravljanju kojom se potvrđuje, prema mišljenju odgovornih za upravljanje sredstvima:
i.
da su podaci propisno iskazani, potpuni i točni,
ii.
da su rashodi korišteni u skladu s njihovom namjenom, kako je utvrđeno sporazumima o delegiranju ili, prema potrebi, u odgovarajućim sektorskim pravilima,
iii.
da postojeći sustavi kontrole daju potrebna jamstva vezana za zakonitost i ispravnost osnovnih transakcija;
(c)
sažetak završnih revizorskih izvješća i provedenih kontrola, uključujući analizu naravi i opsega pogrešaka i slabosti utvrđenih u sustavima, kao i provedenu ili planiranu korektivnu mjeru.
Uz dokumente iz prvog podstavka dostavlja se mišljenje neovisnog revizorskog tijela, sačinjenim u skladu s međunarodno priznatim revizijskim standardima. U tom se mišljenju utvrđuje daju li financijski izvještaji istinit i vjeran prikaz, funkcioniraju li postojeći sustavi kontrole dobro i jesu li osnovne transakcije zakonite i pravilne. U mišljenju se također navodi dovodi li revizija u pitanje navode izjave o upravljanju na temelju prvog podstavka točke (b).
Dokumenti iz prvog podstavka dostavljaju se Komisiji najkasnije 15. veljače sljedeće financijske godine. Mišljenje iz drugog podstavka dostavlja se Komisiji najkasnije 15. ožujka.
Obveze utvrđene u ovom stavku ne dovode u pitanje sporazume sklopljene s međunarodnim organizacijama i trećim zemljama. Navedeni sporazumi uključuju najmanje obvezu tih međunarodnih organizacija i trećih zemalja da Komisiji svake godine dostave izjavu da je tijekom predmetne financijske godine doprinos Unije korišten i knjižen u skladu sa zahtjevima određenim u stavku 2. i obvezama utvrđenim u tim sporazumima.
6. Ne dovodeći u pitanje stavak 7., Komisija:
(a)
nadzire ispunjavanje obveza tih osoba i subjekata, osobito provedbom revizija i evaluacija provedbe programa;
(b)
primjenjuje postupke ispitivanja i prihvaćanja financijskih izvještaja subjekata i osoba kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna, osiguravajući pritom da su izvještaji potpuni, točni i istiniti;
(c)
isključuje iz financiranja Unije rashode za koje izvršene isplate čine povredu primjenjivih pravila.
7. Stavci 5. i 6. ne primjenjuju se na doprinos Unije subjektima koji podliježu posebnom postupku davanja razrješnice iz članka 208.
8. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o neizravnom upravljanju, uključujući uspostavu uvjeta neizravnog upravljanja u skladu s kojima sustavi, pravila i postupci subjekata i osoba moraju biti jednaki onima Komisije, kao i izjave o upravljanju i izvještaje o usklađenosti, te postupke za ispitivanje i prihvaćanje financijskih izvještaja i za isključivanje iz financiranja Unije rashoda za koje izvršene isplate čine povredu primjenjivih pravila.
Članak 61.
Ex ante ocjene i sporazumi o delegiranju
1. Prije nego povjeri zadaće izvršenja proračuna subjektima ili osobama u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c), Komisija pribavlja dokaz o tome da se ispunjavaju zahtjevi određeni člankom 60. stavkom 2. podstavkom 1. točkama (a) do (d).
U slučaju bitnih promjena u sustavima ili pravilima nekog subjekta ili osobe kojoj su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c), ili u postupcima vezanim za upravljanje sredstvima Unije koje je povjereno tom subjektu ili osobi, predmetni subjekt ili osoba o tome bez odlaganja obavješćuje Komisiju. Komisija ponovno ispituje sporazume o delegiranju sklopljene s predmetnim subjektom ili osobom kako bi osigurala neprestano ispunjavanje zahtjeva određenih člankom 60. stavkom 2. podstavkom 1. točkama (a) do (d).
2. Osim ako je subjekt kojem su povjerene zadaće izvršenja proračuna naveden u temeljnom aktu, Komisija odabire subjekt iz jedne od kategorija navedenih u članku 58. stavku 1. točki (c) podtočkama ii., v., vi. i vii., uzimajući u obzir narav zadaća koje se povjeravaju subjektu, kao i iskustvo te poslovnu i financijsku sposobnost predmetnih subjekata. Odabir mora biti transparentan, opravdan na temelju objektivnih razloga i ne smije prouzrokovati sukob interesa.
3. Sporazumima o delegiranju određuju se zahtjevi utvrđeni u članku 60. stavku 2. podstavku 1. točkama (a) do (d). Jasno definiraju zadaće povjerene subjektu i sadrže obvezu predmetnih subjekata ili osoba da će ispuniti obveze utvrđene u članku 60. stavku 2. podstavku 1. točkama (e) i (f) te da će se suzdržati od radnji koje mogu prouzročiti sukob interesa.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o ex ante ocjeni pravila i postupaka neizravnog upravljanja i o sadržaju sporazuma o delegiranju.
Članak 62.
Izvršne agencije
1. Komisija može delegirati ovlasti izvršnim agencijama za izvršenje cijelog ili dijela programa ili projekta Unije, u ime Komisije i pod njezinom odgovornošću, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 58/2003 od 19. prosinca 2002. o utvrđivanju statuta izvršnih agencija kojima se povjeravaju određene zadaće vezane uz upravljanje programima Zajednice (16). Izvršne agencije osnivaju se Odlukom Komisije i pravne su osobe u skladu s pravom Unije.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o izvršavanju ovlasti delegiranih izvršnim agencijama.
2. Za izvršavanje odgovarajućih odobrenih sredstava za poslovanje zadužen je direktor izvršne agencije.
Članak 63.
Ograničenja delegiranja ovlasti
1. Komisija ne povjerava zadaće vezane za izvršenje sredstava Unije, uključujući plaćanje i povrat, vanjskim subjektima ili tijelima iz privatnog sektora, osim u slučaju iz članka 58. stavka 1. točke (c) podtočaka v., vi. i vii., ili u određenim slučajevima kad predmetna plaćanja:
i.
treba izvršiti primateljima plaćanja koje odredi Komisija;
ii.
podložna su uvjetima i iznosima koje odredi Komisija; i
iii.
ne podrazumijevaju ostvarivanje diskrecijskog prava od strane subjekta ili tijela koje izvršava plaćanje.
2. Komisija može vanjskim subjektima ili tijelima iz privatnog sektora koji ne pružaju javne usluge, povjeriti sljedeće zadaće na temelju ugovora: zadaće tehničke ekspertize te administrativne, pripremne ili pomoćne zadaće koje ne uključuju izvršavanje javnih ovlasti ili primjenu ovlaštenja za odlučivanje na temelju diskrecijskog prava.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o povjeravanju zadaća određenim vanjskim subjektima ili tijelima iz privatnog sektora u skladu s pravilima o nabavi određenima glavom V. dijela prvog.
POGLAVLJE 3.
Financijski izvršitelji
Odjeljak 1.
Načelo razdvajanja dužnosti
Članak 64.
Razdvajanje dužnosti
1. Dužnosti dužnosnika za ovjeravanje i računovodstvenog službenika razdvajaju se i međusobno se isključuju.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o pravima i obvezama svih financijskih izvršitelja.
Odjeljak 2.
Dužnosnik za ovjeravanje
Članak 65.
Dužnosnik za ovjeravanje
1. Svaka institucija izvršava dužnosti dužnosnika za ovjeravanje.
2. Za potrebe ove glave, pojam „osoblje” odnosi se na osobe obuhvaćene Pravilnikom o osoblju.
3. Svaka institucija delegira dužnosti dužnosnika za ovjeravanje osoblju odgovarajuće razine, u skladu s uvjetima iz vlastitog poslovnika. Institucije u svojim unutarnjim administrativnim pravilima navode osoblje kojem delegiraju te dužnosti, opseg delegiranih ovlasti, kao i mogućnost za osobe kojima su te ovlasti delegirane da ih dalje delegiraju na druge osobe.
4. Ovlasti dužnosnika za ovjeravanje delegiraju se ili dalje delegiraju samo osoblju.
5. Odgovorni dužnosnici za ovjeravanje djeluju unutar ograničenja iz instrumenta delegiranja ili daljnjeg delegiranja ovlasti. Odgovornom dužnosniku za ovjeravanje može pomagati jedan član osoblja ili više njih, povjerenih njemu na odgovornost, za obavljanje određenih poslova potrebnih za izvršenje proračuna i financijsko izvještavanje.
6. Kad šefovi delegacija Unije djeluju kao dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2., oni odgovaraju Komisiji kao instituciji odgovornoj za definiranje, izvršavanje, nadzor i procjenu njihovih dužnosti i odgovornosti dužnosnika za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti. Komisija o tome istodobno obavješćuje Visokog predstavnika.
7. Odgovornom dužnosniku za ovjeravanje može pomagati osoblje koje je, pod njegovom odgovornošću, zaduženo za određene zadaće potrebne za izvršenje proračuna i financijsko izvještavanje te izvješćivanje o upravljanju. povjereno na odgovornost Osoblje koje pomaže odgovornim dužnosnicima za ovjeravanje podložno je članku 57.
8. Svaka institucija obavješćuje Revizorski sud, Europski parlament i Vijeće o imenovanju i opozivu dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti, unutarnjih revizora i računovodstvenih službenika te o svim unutarnjim propisima koje donese vezano za financijska pitanja.
9. Svaka institucija obavješćuje Revizorski sud o imenovanju blagajnika te o odlukama o delegiranju ovlasti na temelju članka 69. stavka 1. i članka 70.
10. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o pomoći odgovornim dužnosnicima za ovjeravanje i o unutarnjim propisima kojima se uređuju delegiranja ovlasti.
Članak 66.
Ovlasti i dužnosti dužnosnika za ovjeravanje
1. Dužnosnik za ovjeravanje odgovoran je u svakoj instituciji za izvršenje prihoda i rashoda, u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja, te za osiguranje usklađenosti sa zahtjevima zakonitosti i pravilnosti.
2. Za potrebe stavka 1., dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti uspostavlja, u skladu s člankom 32. i minimalnim standardima koje je prihvatila svaka institucija te uzimajući u obzir rizike povezane s upravljačkim okruženjem, kao i vrstu financiranih djelovanja, organizacijsku strukturu i sustave unutarnje kontrole prikladne za izvršavanje njegovih dužnosti. Uspostava takve strukture i sustava potkrepljuje se sveobuhvatnom analizom rizika koja uzima u obzir njihovu isplativost.
3. Kako bi izvršio rashode, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje preuzima proračunske i pravne obveze, potvrđuje rashode i odobrava plaćanja, te poduzima pripremne radnje za izvršenje odobrenih sredstava.
4. Izvršenje prihoda obuhvaća sastavljanje procjena iznosa potraživanja, utvrđivanje dodijeljenih prava čiji je povrat potrebno osigurati i izdavanje naloga za povrat. Ono prema potrebi uključuje odluku o odricanju od utvrđenih dodijeljenih prava.
5. Svaka operacija podliježe barem ex ante kontroli operativnih i financijskih obilježja operacije, koja se temelji na analizi dokumenata i raspoloživim rezultatima već provedenih kontrola.
Ex ante kontrole obuhvaćaju pokretanje i provjeru operacije.
Provjeru predmetne transakcije provodi osoblje drukčije od osoblja koje je pokrenulo postupak. Osoblje koje provodi provjeru ne odgovara članovima osoblja koji su pokrenuli operaciju.
6. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti može provesti ex post kontrole kako bi provjerio već odobrene operacije nakon ex ante kontrole. Te se kontrole mogu organizirati na temelju uzorka prema riziku.
Ex ante kontrole provodi osoblje koje nije odgovorno za ex post kontrole. Osoblje odgovorno za ex post kontrole ne odgovara članovima osoblja odgovornima za ex ante kontrole.
Kada dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja provodi financijske revizije korisnika kao ex post kontrole, predmetna revizijska pravila moraju biti jasna, usklađena i transparentna te moraju poštovati prava, kako Komisije, tako i korisnika nad kojima se provodi revizija.
7. Osoblje odgovorno za kontrolu upravljanja financijskim poslovanjem mora biti stručno osposobljeno. Dužni su poštovati posebni kodeks stručnih standarda koje je utvrdila svaka institucija.
8. Ako član osoblja koji je uključen u financijsko upravljanje i kontrolu poslova smatra da je odluka koju mora na zahtjev nadređenog izvršiti ili prihvatiti nepravilna ili u suprotnosti s načelima dobrog financijskog upravljanja ili pravilima struke koja taj član osoblja mora poštovati, on pisanim putem obavješćuje dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti. Ako naveden član osoblja to učini u pisanom obliku, njegov nadređeni dužan je odgovoriti u pisanom obliku. Ako nadređeni ne poduzme nikakvu radnju ili potvrdi prvotnu odluku ili uputu, a član osoblja smatra da takva potvrda ne predstavlja zadovoljavajući odgovor na njegovo pitanje, član osoblja o tome pisanim putem obavješćuje dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti. Ako taj dužnosnik ne poduzme nikakvu radnju, član osoblja o tome obavješćuje odgovarajuće povjerenstvo iz članka 73. stavka 6.
U slučaju nezakonitog djelovanja, prijevare ili korupcije koji mogu nanijeti štetu interesima Unije, član osoblja obavješćuje tijela određena na temelju primjenjivog zakonodavstva. Ugovori s vanjskim revizorima koji provode revizije financijskog upravljanja Unije moraju sadržavati obvezu vanjskog revizora da dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti obavijesti o bilo kakvoj sumnji na nezakonito djelovanje, prijevaru ili korupciju koju mogu nanijeti štetu interesima Unije.
9. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti izvješćuje svoju instituciju o ispunjavaju svojih dužnosti u obliku godišnjeg izvješća o radu koje sadrži financijske podatke i podatke o upravljanju, uključujući rezultate kontrola, u kojima izjavljuje da, osim ako je drukčije izraženo u bilo kakvim rezervama vezanim uz određena područja prihoda i rashoda, može razumno jamčiti da:
(a)
podaci sadržani u izvješću istiniti su i točni;
(b)
sredstva dodijeljena aktivnostima opisanim u izvješću korištena su u svrhu za koju su namijenjena i u skladu su s načelom dobrog financijskog upravljanja;
(c)
postojeći postupci kontrole daju potrebna jamstva vezana za zakonitost i pravilnost osnovnih transakcija.
Izvješće o radu sadrži rezultate poslova vezano uz utvrđene ciljeve, rizike povezane s tim poslovima, korištenje osiguranih sredstava kao i učinkovitost i djelotvornost sustava unutarnje kontrole, uključujući sveukupnu procjenu troškova i koristi kontrola.
Komisija najkasnije do 15. lipnja svake godine dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću sažetak godišnjih izvješća o radu za prethodnu godinu. Godišnje izvješće o radu dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti također se stavljaju na raspolaganje Europskom parlamentu i Vijeću.
10. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o ex ante i ex post kontrolama, čuvanju popratnih dokumenata, kodeksu stručnih standarda, nepoduzimanju radnji od strane dužnosnika za ovjeravanje, prijenosu podataka računovodstvenom službeniku i izvješćima o postupcima o kojima se pregovaralo.
Članak 67.
Ovlasti i dužnosti šefova delegacija Unije
1. Ako šefovi delegacija Unije djeluju kao dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2., oni blisko surađuju s Komisijom u vezi s pravilnim izvršenjem sredstava kako bi osobito osigurali zakonitost i pravilnost financijskih transakcija, poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja pri upravljanju sredstvima i djelotvornu zaštitu financijskih interesa Unije.
U tu svrhu, oni poduzimaju potrebne mjere za sprečavanje bilo koje situacije koja bi mogla dovesti u pitanje odgovornost Komisije za izvršenje proračuna koja im je dalje delegirana, kao i svakog sukoba prioriteta koji bi mogao imati učinak na izvršenje zadaća financijskog upravljanja koje su im dalje delegirane.
Ako nastupi situacija ili sukob iz drugog podstavka, šefovi delegacija Unije bez odgađanja o tome obavješćuju odgovorne glavne direktore Komisije i ESVD-a. Glavni direktori poduzimaju odgovarajuće korake za rješavanje situacije.
2. Ako se sami šefovi delegacija Unije nađu u situaciji iz članka 66. stavka 8., oni upućuju predmet posebnom povjerenstvu za financijske nepravilnosti uspostavljenom u skladu s člankom 73. stavkom 6. U slučaju nezakonitog djelovanja, prijevare ili korupcije koji mogu nanijeti štetu interesima Unije, oni obavješćuju tijela određena na temelju mjerodavnog zakonodavstva.
3. Šefovi delegacija Unije koji djeluju kao dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2., izvješćuju svojeg dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti kako bi potonji mogao uključiti njihova izvješća u svoje godišnje izvješće o radu iz članka 66. stavka 9. Izvješća šefova delegacija Unije uključuju podatke o učinkovitosti i djelotvornosti postojećih sustava unutarnje kontrole u njihovim delegacijama, kao i o upravljanju poslovima koji su im dodijeljeni na temelju daljnjeg delegiranja ovlasti te pružaju jamstvo iz članka 73. stavka 5. trećeg podstavka. Ta se izvješća prilažu godišnjem izvješću o radu dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti i stavljaju na raspolaganje Europskom parlamentu i Vijeću, uzimajući u obzir, prema potrebi, njihovu povjerljivost.
Šefovi delegacija Unije u potpunosti surađuju s institucijama koje su uključene u postupak davanja razrješnice, te dostavljaju, prema potrebi, sve potrebne dodatne podatke. U tom se smislu od njih može zatražiti prisustvovanje sastancima odgovarajućih tijela i pomaganje odgovornom dužnosniku za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti.
4. Šefovi delegacija Unije koji djeluju kao dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2., odgovaraju na zahtjeve dužnosnika Komisije za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti na zahtjev same Komisije ili, u kontekstu razrješnice, na zahtjev Europskog parlamenta.
5. Komisija osigurava da daljnje delegiranje ovlasti nije štetno za postupak davanja razrješnice na temelju članka 319. UFEU-a.
Odjeljak 3.
Računovodstveni službenik
Članak 68.
Ovlasti i dužnosti računovodstvenog službenika
1. Svaka institucija imenuje računovodstvenog službenika koji je odgovoran u svakoj instituciji za sljedeće:
(a)
ispravno izvršenje plaćanja, naplatu prihoda i povrat iznosa utvrđenih kao potraživanja;
(b)
sastavljanje i prikazivanje financijskih izvještaja u skladu s glavom IX. dijela prvog;
(c)
vođenje računovodstva u skladu s glavom IX. dijela prvog;
(d)
utvrđivanje računovodstvenih postupaka i kontnog plana u skladu s glavom IX. dijela prvog;
(e)
utvrđivanje i potvrđivanje računovodstvenih sustava te, prema potrebi, potvrđivanje sustava koje je odredio dužnosnik za ovjeravanje za pribavljanje ili opravdavanje računovodstvenih podataka; vezano za navedeno, računovodstveni službenik ovlašten je u svakom trenutku provjeriti usklađenost s kriterijima potvrđivanja;
(f)
upravljanje riznicom.
Odgovornosti računovodstvenog službenika ESVD-a odnose se samo na dio proračuna ESVD-a koji izvršava ESVD. Računovodstveni službenik Komisije ostaje odgovoran za cjelokupan dio proračuna koji se odnosi na Komisiju, uključujući računovodstvene poslove koji se odnose na odobrena sredstva koja su dalje delegirana šefovima delegacija Unije.
Računovodstveni službenik Komisije također djeluje kao računovodstveni službenik ESVD-a u vezi s izvršenjem dijela proračuna ESVD-a, podložno članku 213.
2. Računovodstveni službenik Komisije odgovoran je za utvrđivanje računovodstvenih pravila i usklađenih kontnih planova u skladu s glavom IX. dijela prvog.
3. Računovodstveni službenik pribavlja od dužnosnika za ovjeravanje sve potrebne podatke za sastavljanje financijskih izvještaja koji daju istinit i vjeran prikaz financijskog položaja institucija i izvršenja proračuna. Dužnosnici za ovjeravanje jamče pouzdanost podataka.
4. Prije nego što institucija ili tijelo iz članka 208. usvoji financijske izvještaje, potpisuje ih računovodstveni službenik, čime potvrđuje da u razumnoj mjeri jamči da izvještaji daju istinit i vjeran prikaz financijskog položaja institucije ili tijela iz članka 208.
U tu svrhu, računovodstveni službenik provjerava jesu li financijski izvještaji pripremljeni u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143. i računovodstvenim postupcima iz stavka 1. točke (d) ovog članka te jesu li u financijskim izvještajima knjiženi svi prihodi i rashodi.
Dužnosnici za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti prosljeđuju sve podatke koje su računovodstvenom službeniku potrebni da bi ispunio svoje dužnosti.
Dužnosnici za ovjeravanje ostaju u potpunosti odgovorni za pravilno korištenje sredstava kojima upravljaju, zatim za zakonitost i pravilnost rashoda koje kontroliraju te za cjelovitost i točnost podataka proslijeđenih računovodstvenom službeniku.
5. Računovodstveni službenik ovlašten je provjeriti dobivene podatke te izvršiti sve daljnje provjere koje smatra potrebnima da bi potpisao financijske izvještaje.
Računovodstveni službenik izvršava rezervacije, ako je potrebno, objašnjavajući točno njihovu narav i opseg.
6. Osim ako je drukčije određeno ovom Uredbom, samo je računovodstveni službenik ovlašten upravljati novcem i novčanim ekvivalentima. Računovodstveni službenik odgovoran je za njihovo čuvanje.
7. U okviru provođenja programa ili djelovanja, mogu se otvoriti fiducijarni računi u ime i za Komisiju kako bi se subjektu kojem su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkama ii., iii., v. ili vi., omogućilo upravljanje njima.
Ti se računi otvaraju pod odgovornošću dužnosnika za ovjeravanje odgovornog za provedbu programa ili djelovanja, a u dogovoru s računovodstvenim službenikom Komisije.
Navedenim se računima upravlja pod odgovornošću dužnosnika za ovjeravanje.
8. Računovodstveni službenik Komisije utvrđuje pravila o otvaranju fiducijarnih računa, upravljanju i zatvaranju fiducijarnih računa te o njihovom korištenju.
9. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o ovlastima i dužnostima računovodstvenog službenika, uključujući njegovo imenovanje i prestanak dužnosti, njegovo mišljenje o računovodstvenom sustavu i sustavu popisa imovine, upravljanju riznicom i bankovnim računima, potpisima na financijskim izvještajima, upravljanju saldom računa, prijenosu i mjenjačkim poslovima, načinima plaćanja, dokumentaciji pravnih osoba i čuvanju popratnih dokumenata.
Članak 69.
Ovlasti koje računovodstveni službenik može delegirati
1. U izvršavanju svojih dužnosti, računovodstveni službenik može prenijeti neke zadaće na svoje podređeno osoblje.
Te se zadaće utvrđuju u instrumentu delegiranja.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o osobama ovlaštenima za upravljanje financijskim izvještajima u lokalnoj jedinici.
Odjeljak 4.
Blagajnik
Članak 70.
Knjiga blagajne
1. Za plaćanje malih iznosa, osim vlastitih sredstava, te za naplatu prihoda može se uspostaviti knjiga blagajne kako je određeno delegiranim aktima donesenima u skladu s ovom Uredbom.
Međutim, u području pomoći za upravljanje kriznim situacijama i djelovanja humanitarne pomoći u smislu članka 128., knjiga blagajne može se koristiti bez ograničenja iznosa uz poštovanje razine odobrenih sredstava za odgovarajuće proračunske linije za tekuću financijsku godinu, kako su odredili Europski parlament i Vijeće.
2. Za knjigu blagajne osigurava računovodstveni službenik institucije te su za nju odgovorni blagajnici koje imenuje računovodstveni službenik institucije.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o uvjetima za knjige blagajne, uključujući maksimalne iznose koje isplaćuju blagajnici i o pravilima za vanjska djelovanja, uključujući pravila vezana za odabir blagajnika, osiguravanje sredstava za knjigu blagajne, provjere od strane dužnosnika za ovjeravanje i računovodstvenih službenika i poštovanje postupaka javne nabave. Nadalje, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za uspostavu knjiga blagajne i o blagajnicima u delegacijama Unije.
POGLAVLJE 4.
Odgovornost financijskih izvršitelja
Odjeljak 1.
Opća pravila
Članak 71.
Opoziv delegiranja i suspenzija dužnosti dodijeljenih financijskim izvršiteljima
1. Tijelo koje je imenovalo odgovorne dužnosnike za ovjeravanje može bilo kada opozvati, privremeno ili konačno, njihovo delegiranje ili daljnje delegiranje ovlasti.
2. Tijelo koje ga je imenovalo može bilo kad, privremeno ili konačno, suspendirati s dužnosti dužnosnika za ovjeravanje ili blagajnike.
3. Ovaj članak ne dovodi u pitanje disciplinske mjere poduzete protiv financijskih izvršitelja iz stavaka 1. i 2.
Članak 72.
Odgovornost dužnosnika za ovjeravanje vezano za nezakonite aktivnosti, prijevaru ili korupciju
1. Ovo poglavlje ne dovodi u pitanje kazneno-pravnu odgovornost financijskih izvršitelja iz članka 71. prema mjerodavnom nacionalnom pravu i važećim odredbama o zaštiti financijskih interesa Unije i borbi protiv korupcije koja uključuje dužnosnike Unije ili dužnosnike država članica.
2. Ne dovodeći u pitanje članke 73., 74. i 75. ove Uredbe, na svakog odgovornog dužnosnika za ovjeravanje, računovodstvenog službenika ili blagajnika primjenjuje se disciplinska mjera i plaćanje odštete u skladu s Pravilnikom o osoblju. U slučaju nezakonitih radnji, prijevare ili korupcije koje mogu nanijeti štetu interesima Unije, predmet se upućuje nadležnim tijelima određenima u skladu s važećim zakonodavstvom, a posebno OLAF-u.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o odgovornosti dužnosnika za ovjeravanje, računovodstvenih službenika i blagajnika u slučaju nezakonite aktivnosti, prijevare ili korupcije.
Odjeljak 2.
Pravila koja se primjenjuju na odgovorne dužnosnike za ovjeravanje
Članak 73.
Pravila koja se primjenjuju na dužnosnike za ovjeravanje
1. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje odgovoran je za plaćanje odštete utvrđene u Pravilniku o osoblju.
2. Obveza plaćanja odštete primjenjuje se osobito ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, namjerno ili krajnjom nepažnjom:
(a)
utvrdi dodijeljena prava čiji povrat treba osigurati ili izda naloge za povrat, odobri rashode ili potpiše nalog za plaćanje ne pridržavajući se ove Uredbe ili delegiranih akata donesenih u skladu s njom;
(b)
propusti sastaviti dokument o iznosu potraživanja, ne izda nalog za povrat ili kasni s njegovim izdavanjem ili kasni s izdavanjem naloga za plaćanje dovodeći time do građanske odgovornosti institucije prema trećima.
3. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ili daljnjeg delegiranja ovlasti koji smatra da je odluka donesena pod njegovom odgovornošću nepravilna ili u suprotnosti s načelima dobrog financijskog upravljanja, pisanim putem obavješćuje tijelo koje je delegiralo ovlasti. Ako tijelo koje delegira ovlast tada pruži obrazloženu pisanu uputu dužnosniku za ovjeravanje na osnovi delegiranja ili daljnjeg delegiranja ovlasti za donošenje navedene odluke, dužnosnik za ovjeravanje ne smatra se odgovornim.
4. Ako se ovlasti dalje delegiraju unutar njegove službe, dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja i dalje je odgovoran za učinkovitost i djelotvornost postojećih sustava unutarnjeg upravljanja i kontrole te za odabir dužnosnika za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti.
5. U slučaju daljnjeg delegiranja ovlasti na šefove delegacija Unije, dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti odgovoran je za definiranje sustava unutarnjeg upravljanja i kontrole, kao i njihovu učinkovitost i djelotvornost. Šefovi delegacija Unije odgovorni su za odgovarajuću uspostavu i funkcioniranje tih sustava, u skladu s uputama dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti, i za upravljanje sredstvima i poslovima koje u okviru svoje odgovornosti obavljaju unutar delegacije Unije. Prije nego što preuzmu njihove dužnosti, dužni su završiti posebne obuke o zadaćama i odgovornostima dužnosnika za ovjeravanje i izvršenju proračuna.
Šefovi delegacija Unije izvješćuju o svojim odgovornostima na temelju prvog podstavka ovog stavka, u skladu s člankom 67. stavkom 3.
Svake godine šefovi delegacija Unije pružaju dužnosniku za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti jamstvo o sustavima unutarnjeg upravljanja i kontrole uspostavljenima u njihovoj delegaciji, kao i o upravljanju poslovima koji su im dalje delegirani te o njihovim rezultatima, kako bi se dužnosniku za ovjeravanje omogućilo pripremanje njegove izjave o jamstvu predviđene člankom 66. stavkom 9.
6. Svaka institucija osniva posebno povjerenstvo za financijske nepravilnosti ili sudjeluje u zajedničkom povjerenstvu koje je osnovalo nekoliko institucija. Povjerenstva djeluju neovisno i utvrđuju je li nastupila financijska nepravilnost te njezine moguće posljedice.
Na temelju mišljenja tog povjerenstva institucija odlučuje hoće li pokrenuti postupke radi disciplinske mjere ili plaćanje odštete. Ako povjerenstvo utvrdi sustavne probleme, ono dostavlja izvješće s preporukama dužnosniku za ovjeravanje i dužnosniku za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti, osim ako je potonji osobno uključen, kao i unutarnjem revizoru.
7. Ako šefovi delegacija Unije djeluju kao dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2., posebno povjerenstvo za financijske nepravilnosti koje je uspostavila Komisija u skladu sa stavkom 6. ovog članka, nadležno je za predmete iz članka 56. stavka 2.
Ako povjerenstvo otkrije sustavne probleme, ono šalje izvješće s preporukama dužnosniku za ovjeravanje, Visokom predstavniku i dužnosniku Komisije za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti, osim ako je potonji osobno uključen, kao i unutarnjem revizoru.
Na temelju mišljenja povjerenstva Komisija može zatražiti od Visokog predstavnika da u svojstvu tijela za imenovanje pokrene postupak radi disciplinske mjere ili plaćanje odštete protiv dužnosnika za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti, ako se nepravilnosti odnose na nadležnosti Komisije koje su im dalje delegirane. U tom slučaju Visoki predstavnik poduzima odgovarajuće mjere u skladu s Pravilnikom o osoblju kako bi se provele odluke o disciplinskoj mjeri ili plaćanju odštete, prema preporuci Komisije.
Države članice u potpunosti podržavaju Uniju u izvršavanju, na temelju članka 22. Pravilnika o osoblju, bilo koje odgovornosti privremenog osoblja na koje se primjenjuje članak 2. točka (e) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica.
8. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima koja se primjenjuju na dužnosnike za ovjeravanje na temelju delegiranja ovlasti, uključujući potvrdu upute i ulogu povjerenstva za financijske nepravilnosti.
Odjeljak 3.
Pravila koja se primjenjuju na računovodstvene službenike i blagajnike
Članak 74.
Pravila koja se primjenjuju na računovodstvene službenike
1. Računovodstveni službenik podliježe disciplinskoj mjeri ili plaćanju odštete, kako je predviđeno Pravilnikom o osoblju i u skladu s njim. Računovodstveni službenik osobito može odgovarati ako je počinio jedan od sljedećih oblika propusta:
(a)
izgubio ili oštetio sredstva, imovinu ili dokumente koji su mu dani na čuvanje;
(b)
nedopušteno izmijenio bankovne račune ili poštanske žiro-račune;
(c)
osigurao povrat ili isplatio iznose koji nisu u skladu s odgovarajućim nalozima za povrat ili plaćanje;
(d)
nije naplatio dospjeli prihod.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o odgovornosti računovodstvenih službenika u slučaju drugih oblika propusta.
Članak 75.
Pravila koja se primjenjuju na blagajnike
1. Blagajnik podliježe disciplinskoj mjeri ili plaćanju odštete, kao što je određeno i u skladu s Pravilnikom o osoblju. Blagajnik osobito može odgovarati ako je počinio jedan od sljedećih oblika propusta:
(a)
izgubio ili oštetio sredstva, imovinu ili dokumente koji su mu dani na čuvanje;
(b)
nije predočio odgovarajuće popratne dokumente o plaćanjima koja je izvršio;
(c)
isplatio iznose osobama koje na njih nemaju pravo;
(d)
nije naplatio dospjeli prihod.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o odgovornosti blagajnika u slučaju drugih oblika propusta.
POGLAVLJE 5.
Prihodi
Odjeljak 1.
Stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava
Članak 76.
Vlastita sredstva
1. Procjena prihoda koji se sastoje od vlastitih sredstava, kako je navedeno u Odluci 2007/436/EZ, Euratom, unosi se u proračun u eurima. Stavlja se na raspolaganje u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1150/2000.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima koja se primjenjuju na vlastita sredstva.
Odjeljak 2.
Procjena iznosa potraživanja
Članak 77.
Procjena iznosa potraživanja
1. Kad odgovorni dužnosnik za ovjeravanje ima dovoljne i pouzdane podatke o mjeri ili situaciji koja bi mogla prouzročiti dug prema Uniji, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje procjenjuje iznos tog potraživanja.
2. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje usklađuje procijenjen iznos potraživanja čim sazna za događaj koji mijenja mjeru ili situaciju koja je prouzrokovala procjenu.
Kod pripreme naloga za povrat na osnovi mjere ili situacije koja je prethodno prouzrokovala procjenu iznosa potraživanja, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje usklađuje tu procjenu.
Ako je nalog za povrat sastavljen na isti iznos kao prvotna procjena iznosa potraživanja, ta se procjena smanjuje na nulu.
3. Odstupajući od stavka 1., ne obavlja se procjena iznosa potraživanja prije nego što država članica stavi na raspolaganje Komisiji iznose vlastitih sredstava utvrđenih u Odluci 2007/436/EZ, Euratom, koje države članice plaćaju u utvrđenim vremenskim razdobljima. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje izdaje nalog za povrat s obzirom na te iznose.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o procjeni iznosa potraživanja.
Odjeljak 3.
Utvrđivanje iznosa potraživanja
Članak 78.
Utvrđivanje iznosa potraživanja
1. Utvrđivanje iznosa potraživanja postupak je kojim odgovorni dužnosnik za ovjeravanje:
(a)
provjerava postoji li dug;
(b)
utvrđuje ili provjerava istinitost i iznos duga;
(c)
provjerava uvjete dospijeća duga.
2. Vlastita sredstva koja su Komisiji stavljena na raspolaganje te svaki iznos potraživanja iznosa koji je utvrđen kao nesporan, u fiksnom iznosu i dospio, mora se utvrditi u nalogu za povrat koji se upućuje računovodstvenom službeniku, nakon čega se dužniku šalje obavijest o terećenju, pri čemu nalog za povrat i obavijest o terećenju sastavlja odgovorni dužnosnik za ovjeravanje.
3. Mora se osigurati povrat pogrešno plaćenih iznosa.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o utvrđivanju iznosa potraživanja, uključujući postupke i popratne dokumente, te o zateznoj kamati.
Odjeljak 4.
Odobravanje povrata
Članak 79.
Odobravanje povrata
1. Odobravanje povrata postupak je kojim odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, izdavanjem naloga za povrat daje uputu računovodstvenom službeniku da osigura povrat iznosa potraživanja koji je utvrdio dotični odgovorni dužnosnik za ovjeravanje.
2. Institucija može formalno odrediti iznos potraživanja od dužnika koji nisu države članice na temelju odluke izvršive u smislu članka 299. UFEU-a.
Ako učinkovita i pravodobna zaštita financijskih interesa Unije to zahtijeva, Komisija može, u izvanrednim okolnostima, donijeti izvršivu odluku o potraživanjima u vezi s osobljem na koje se primjenjuje Pravilnik o osoblju i u korist drugih institucija, a na njihov zahtjev.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o pripremi naloga za povrat.
Odjeljak 5.
Povrat
Članak 80.
Pravila o povratu
1. Računovodstveni službenik postupa prema nalogu za povrat za iznose potraživanja koje je propisno utvrdio odgovorni dužnosnik za ovjeravanje. Dužnosnik za ovjeravanje postupa s dužnom pažnjom kako bi osigurao da Unija primi svoj prihod te osigurava zaštitu njezinih prava.
Računovodstveni službenik osigurava povrat iznosa njihovim prijebojem s istovrsnim potraživanjima Unije prema dužniku koji, s druge strane, ima potraživanja prema Uniji. Ta su potraživanja nesporna, u fiksnom iznosu i dospjela.
2. Ako se dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja planira odreći povrata utvrđenog iznosa potraživanja, osigurava da je to odricanje pravilno i u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i proporcionalnosti. Odluka o odricanju mora biti obrazložena. Dužnosnik za ovjeravanje može delegirati odluku o odricanju.
Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja može, u cijelosti ili djelomično, ukinuti utvrđen iznos potraživanja. Djelomično ukidanje utvrđenog iznosa potraživanja ne podrazumijeva odreknuće od nekog utvrđenog prava Unije.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o načinu povrata, uključujući povrat prijebojem, postupku povrata zbog propusta dobrovoljnog plaćanja, dodatnom roku plaćanja, povratu novčanih i drugih kazni, odricanju od povrata i ukidanju utvrđenog iznosa potraživanja.
3. Država članica je u prvom stupnju odgovorna za provođenje kontrola i revizija te za osiguranja povrata nepropisno potrošenih iznosa, kako je predviđeno pravilima pojedinih sektora. Komisija neće izvršavati financijske ispravke nepravilnosti koje su države članice same utvrdile i ispravile.
4. Komisija izvršava financijske ispravke za države članice kako bi iz financiranja Unije isključila rashode nastale kršenjem mjerodavnog prava. Komisija temelji svoje financijske ispravke na utvrđenim nepropisno potrošenim iznosima i financijskim učincima na proračun. Ako je te iznose nemoguće točno utvrditi, Komisija može primijeniti ekstrapolirane ili paušalne ispravke u skladu sa sektorskim pravilima.
Kad odlučuje o iznosu financijske ispravke, Komisija uzima u obzir narav i ozbiljnost kršenja mjerodavnog prava te financijske učinke na proračun, uključujući manjkavosti sustava upravljanja i kontrole.
Kriteriji za utvrđivanje financijskih ispravaka i postupka koji se treba primjenjivati mogu se utvrditi u sektorskim pravilima.
5. Metodologija primjene ekstrapoliranih ili paušalnih ispravaka utvrđuje se u skladu sa sektorskim pravilima s ciljem omogućavanja Komisiji da zaštiti financijske interese Unije.
Članak 81.
Zastara
1. Ne dovodeći u pitanje odredbe posebnih propisa te primjenu Odluke 2007/463/EZ, Euratom, na dodijeljena prava Unije u odnosu na treće strane i na dodijeljena prava trećih strana u odnosu na Uniju, primjenjuje se rok zastare od pet godina.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o zastari.
Članak 82.
Nacionalni tretman prava Unije
U slučaju stečaja, prava Unije imaju isti povlašteni tretman kao i prava iste naravi dodijeljena javnim tijelima država članica u kojima se vode postupci povrata.
Članak 83.
Novčane kazne, ugovorne kazne i pripadajuće kamate koje je odredila Komisija
1. Primljeni iznosi od novčanih kazni, ugovornih kazni i ostalih financijskih sankcija te pripadajuće kamate ili drugi prihod ostvaren od njih, ne knjiže se kao proračunski prihod sve dok Sud Europske unije može poništiti odluku kojom su one određene.
2. Iznosi iz stavka 1. knjiže se kao proračunski prihodi u najkraćem mogućem roku, a najkasnije u godini nakon što su iscrpljeni svi pravni lijekovi. Iznosi koji se nakon odluke Suda Europske unije trebaju vratiti subjektu koji ih je platio, ne knjiže se kao proračunski prihodi.
3. Stavak 1. ne primjenjuje se na odluke o poravnavanju računa ili financijskim ispravcima.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za iznose primljene od novčanih kazni, ugovornih kazni i pripadajućih kamata.
POGLAVLJE 6.
Rashodi
Članak 84.
Odluke o financiranju
1. Svaka stavka rashoda preuzima se kao obveza, potvrđuje, odobrava i plaća.
2. Osim u slučaju odobrenih sredstava koja je moguće izvršiti bez temeljnog akta, u skladu s člankom 54. stavkom 2. prvim podstavkom točkom (e), institucija ili tijela kojima je institucija delegirala ovlasti donose odluku o financiranju prije preuzimanja obveze za rashode.
3. U odluci o financiranju iz stavka 2. mora biti naveden cilj koji se želi postići, očekivani rezultati, način provedbe i ukupan iznos. Također sadrži opis aktivnosti koje treba financirati, iznose raspoređene za svaku aktivnost i indikativan raspored provedbe.
U slučaju neizravnog upravljanja, u odluci o financiranju navodi se i subjekt ili osoba kojoj su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c), kriterije korištene pri odabiru subjekta ili osobe te zadaće povjerene tom subjektu ili osobi.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za odluke o financiranju.
Odjeljak 1.
Preuzimanje obveza za rashode
Članak 85.
Vrste obveza
1. Preuzimanje proračunske obveze je postupak rezerviranja odobrenih sredstava potrebnih za pokrivanje naknadnih plaćanja kako bi se ispunile preuzete pravne obveze.
Preuzimanje pravne obveze je radnja kojim dužnosnik za ovjeravanje preuzima ili uspostavlja obvezu koja rezultira terećenjem.
Proračunske i pravne obveze donosi isti dužnosnik za ovjeravanje, osim u propisno opravdanim slučajevima predviđenim delegiranim aktima donesenim u skladu s ovom Uredbom.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o vrstama obveza, preuzimanju ukupnih obveza, pojedinačnom pravu potpisa i o administrativnim rashodima pokrivenim okvirnim obvezama.
3. Proračunske obveze potpadaju u jednu od sljedećih kategorija:
(a)
pojedinačna: proračunska obveza je pojedinačna ako su korisnik i iznos rashoda poznati;
(b)
ukupna: proračunska obveza je ukupna ako barem jedan od čimbenika potrebnih za utvrđivanje pojedinačne obveze još uvijek nije poznat;
(c)
okvirna: proračunska obveza je okvirna ako ima svrhu pokriti rashod iz članka 170. ili redovne administrativne rashode, a iznos ili konačni korisnici nisu točno poznati.
4. Proračunske obveze za djelovanja koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke samo ako je to određeno temeljnim aktom te ako su povezane s administrativnim rashodima.
Članak 86.
Pravila koja se primjenjuju na obveze
1. S obzirom na mjere zbog kojih može nastati rashod na teret proračuna, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje mora prvo preuzeti proračunsku obvezu prije nego što preuzme pravnu obvezu prema trećim stranama ili prenese sredstva u uzajamni fond na temelju članka 187.
2. Obveza preuzimanja proračunske obveze prije preuzimanja pravne obveze predviđene stavkom 1. ne primjenjuje se na pravne obveze sklopljene nakon objave o kriznoj situaciji u okviru plana kontinuiteta poslovanja, u skladu s postupcima koje je donijela Komisija ili druga administrativno autonomna institucija.
3. U slučaju djelovanja humanitarne pomoći, djelovanja civilne zaštite i pomoći za upravljanje kriznim situacijama, obveza određena stavkom 1. ne primjenjuje se ako djelotvornost intervencije Unije zahtijeva da Unija sklopi pravnu obvezu s trećim stranama odmah i prije nego što knjiženje pojedinačne proračunske obveze bude nemoguće. Proračunske obveze knjiže se bez odlaganja nakon sklapanja pravne obveze s trećim stranama.
4. Pridržavajući se posebnih odredbi glave IV. dijela drugog, ukupne proračunske obveze pokrivaju ukupan trošak odgovarajućih pojedinačnih pravnih obveza preuzetih do 31. prosinca godine n + 1.
Pridržavajući se članka 85. stavka 4. i članka 203. stavka 2., pojedinačne pravne obveze koje se odnose na pojedinačne ili okvirne proračunske obveze, zaključuju se do 31. prosinca godine n.
Na kraju razdoblja iz prvog i drugog podstavka, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje opoziva neiskorištena salda tih proračunskih obveza.
Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje prije potpisivanja evidentira u proračunske račune i knjiži kao opću obvezu iznos svake pojedinačne pravne obveze preuzete na temelju ukupne obveze.
5. Preuzete proračunske i pravne obveze za djelovanja koja traju dulje od jedne financijske godine imaju konačan datum izvršenja utvrđen u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, osim u slučaju rashoda za osoblje.
Svaki dio takvih preuzetih obveza koji nije izvršen šest mjeseci od tog datuma opoziva se u skladu s člankom 15.
Iznos proračunske obveze koja odgovara pravnoj obvezi za koju nisu izvršena plaćanja u smislu članka 90. u roku od dvije godine od potpisivanja pravne obveze opoziva se, osim kad se taj iznos odnosi na spor u tijeku ispred sudova ili arbitražnih tijela ili kad postoje posebne odredbe utvrđene u propisima pojedinih sektora.
6. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o proračunskim i pravnim obvezama uključujući evidentiranje pojedinih obveza.
Članak 87.
Provjere koje se primjenjuju na obveze
1. Kad se preuzimaju proračunske obveze, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje osigurava da:
(a)
rashod tereti točnu proračunsku stavku;
(b)
odobrena sredstva su raspoloživa;
(c)
rashod je u skladu s Ugovorima, proračunom, ovom Uredbom, delegiranim aktima donesenim u skladu s ovom Uredbom i sa svim aktima donesenim u skladu s Ugovorima i drugim uredbama;
(d)
se poštuje načelo dobrog financijskog upravljanja. Prikladnost plaćanja pr”etfinanciranja, njihov iznos i opći plan plaćanja moraju biti razmjerni planiranom trajanju, napretku izvršavanja i financijskim rizicima koji proizlaze iz tog predfinanciranja.
2. Kad se pravna obveza evidentira vlastoručnim ili elektroničkim potpisom, dužnosnik za ovjeravanje osigurava da:
(a)
preuzeta obveza pokrivena je odgovarajućom proračunskom obvezom;
(b)
rashod je ispravan i u skladu s Ugovorima, proračunom, ovom Uredbom, delegiranim aktima donesenim u skladu s ovom Uredbom i sa svim aktima donesenim u skladu s Ugovorima i drugim uredbama;
(c)
poštuje se načelo dobrog financijskog upravljanja.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o provjerama koje se primjenjuju na obveze.
Odjeljak 2.
Potvrđivanje rashoda
Članak 88.
Potvrđivanje rashoda
1. Potvrđivanje rashoda je postupak u kojem odgovorni dužnosnik za ovjeravanje:
(a)
provjerava postojanje prava vjerovnika;
(b)
utvrđuje ili provjerava istinitost i iznos potraživanja;
(c)
provjerava uvjete pod kojima plaćanje dospijeva.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o utvrđivanju detaljnih pravila o potvrđivanju rashoda, uključujući odobravanje plaćanja rashoda za osoblje te privremena plaćanja i plaćanja preostalih iznosa na temelju ugovora o javnoj nabavi i bespovratnih sredstava, plaćanja predfinanciranja potvrđenih kao ispravnih te obrasce „odobreno za plaćanje” i „potvrđeno kao ispravno”.
Odjeljak 3.
Odobravanje rashoda
Članak 89.
Odobravanje rashoda
1. Odobravanje rashoda je postupak u kojem odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, nakon provjere da su proračunska sredstva na raspolaganju nalaže računovodstvenom službeniku, izdavanjem naloga za plaćanje, da izvrši plaćanje iznosa rashoda koji je naveden- odgovorni dužnosnik za ovjeravanje potvrdio.
Ako se obavljaju povremena plaćanja za pružene usluge, uključujući usluge najma, ili dostavljenu robu, dužnosnik za ovjeravanje može u skladu s obavljenom analizom rizika, naložiti primjenu sustava izravnog terećenja.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za odobravanje rashoda, uključujući utvrđivanje obveznih podataka na nalozima za plaćanje, te za provjere naloga za plaćanje od strane dužnosnika za ovjeravanje.
Odjeljak 4.
Plaćanje rashoda
Članak 90.
Vrste plaćanja
1. Plaćanje se obavlja na osnovi predočenog dokaza da je odgovarajuća aktivnost u skladu s odredbama temeljnog akta ili ugovora te obuhvaća jedan ili više sljedećih poslova:
(a)
plaćanje cjelokupnog dospjelog iznosa;
(b)
plaćanje dospjelog iznosa na bilo koji od sljedećih načina:
i.
predfinanciranje, koje se može podijeliti na više plaćanja nakon potpisivanja sporazuma o delegiranju, ugovora ili sporazuma o bespovratnim sredstvima ili nakon obavijesti o odluci o dodjeli bespovratnih sredstava;
ii.
jedno ili više privremenih plaćanja za djelomično izvršenje djelovanja;
iii.
plaćanje preostalih dospjelih iznosa nakon završetka djelovanja.
2. U proračunskom računovodstvu razlikuju se vrste plaćanja iz stavka 1. u vrijeme kad je svako od tih plaćanja izvršeno.
3. Računovodstvena pravila iz članka 152. uključuju pravila o obračunavanju predfinanciranja u poslovnim knjigama i o priznavanju prihvatljivosti troškova.
4. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje redovito obračunava plaćanja predfinanciranja u skladu s gospodarskom naravi i rokovima osnovnog projekta.
Kad odgovorni dužnosnik za ovjeravanje smatra da nije učinkovito zatražiti financijski izvještaj od korisnika i izvoditelja tada, za bespovratna sredstva ili ugovore iznad 5 000 000 eura, od njih pribavlja podatke o ukupnoj potrošnji barem jednom godišnje.
Za potrebe drugog podstavka, uključuju se odgovarajuće odredbe u ugovore, odluke i sporazume o odobravanju bespovratnih sredstava, kao i u sporazume o delegiranju.
Ovaj stavak ne dovodi u pitanje posebna pravila utvrđena u glavi IV. dijela drugog.
5. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o vrstama plaćanja i popratnoj dokumentaciji.
Članak 91.
Plaćanje ograničeno na dostupna sredstva
Plaćanje rashoda obavlja računovodstveni službenik u okviru raspoloživih sredstava.
Odjeljak 5.
Rokovi za izvršenje rashoda
Članak 92.
Rokovi
1. Plaćanja se izvršavaju u roku:
(a)
90 kalendarskih dana za sporazume o delegiranju, ugovore, sporazume o bespovratnim sredstvima i odluke koji uključuju tehničke usluge ili djelovanja koje je posebno složeno evaluirati i plaćanje kojih ovisi o odobrenju izvješća ili potvrde;
(b)
60 kalendarskih dana za druge sporazume o delegiranju, ugovore, sporazume o bespovratnim sredstvima i odluke čije plaćanje ovisi o odobrenju izvješća ili potvrde;
(c)
30 kalendarskih dana za sve ostale ugovore, sporazume o bespovratnim sredstvima i odluke.
2. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može suspendirati rok za plaćanje kad:
(a)
iznos zahtjeva za plaćanje nije dospio; ili
(b)
nisu predočeni odgovarajući dokazni dokumenti.
Ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje primi na znanje podatke koji dovode u pitanje prihvatljivost rashoda iz zahtjeva za plaćanje, on može suspendirati rok za plaćanje kako bi se provjerilo, uključujući na licu mjesta, da je rashod uistinu prihvatljiv.
3. Vjerovnici na koje se ovo odnosi obavješćuju se o razlozima navedene suspenzije.
4. Ako suspenzija traje dulje od dva mjeseca, vjerovnik može zatražiti odluku odgovornog dužnosnika za ovjeravanje o eventualnom nastavku suspenzije.
5. Osim u slučaju država članica, protekom rokova utvrđenih u stavku 1., vjerovnik ima pravo na kamatu.
6. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o rokovima za plaćanje i o određivanju okolnosti u kojima vjerovnici prema kojima plaćanja kasne imaju pravo na zateznu kamatu koja se knjiži na teret linije s koje je plaćena glavnica.
POGLAVLJE 7.
Sustavi informacijske tehnologije i e-vlada
Članak 93.
Elektroničko upravljanje operacijama
1. Ako se izvršavanjem prihoda i rashoda upravlja pomoću računalnih sustava, dokumenti mogu biti potpisani računalnim ili elektroničkim postupkom.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o elektroničkom upravljanju operacijama.
Članak 94.
Prijenos dokumenata
Podložno prethodnom sporazumu između institucija i navedenih država članica, međusobni prijenos dokumenata može se obavljati elektroničkim putem.
Članak 95.
E-vlada
1. U slučaju podijeljenog upravljanja, sve službene razmjene podataka između država članica i Komisije izvršavaju se na načine navedene u sektorskim pravilima. Tim se pravilima propisuje interoperabilnost prikupljenih ili primljenih podataka prenesenih tijekom upravljanja proračunom.
2. Institucije i izvršne agencije te tijela iz članka 208. utvrđuju i primjenjuju jednoobrazne standarde za elektroničku razmjenu podataka s trećim stranama koji sudjeluju u postupcima javne nabave i dodjele bespovratnih sredstava. Posebno su dužni, u najvećoj mogućoj mjeri, osmisliti i primjenjivati rješenja za dostavu, pohranu i obradu podataka dostavljenih u postupcima javne nabave i dodjele bespovratnih sredstava i u tu svrhu uspostaviti „područje elektroničke razmjene podataka” za podnositelje zahtjeva, natjecatelje i ponuditelje.
3. Komisija redovito izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku provedbe e-vlade.
POGLAVLJE 8.
Načela upravljanja
Članak 96.
Dobro upravljanje
1. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje bez odlaganja priopćava potrebu za podnošenje dokaza i/ili dokumentacije, njihov oblik i obvezni sadržaj te, prema potrebi, indikativne rokove završetka postupaka sklapanja ugovora.
2. Kad, zbog očite administrativne pogreške podnositelja zahtjeva ili ponuditelja, podnositelj zahtjeva ili ponuditelj propusti dostaviti dokaz ili dati izjave, komisija za evaluaciju ili, prema potrebi odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, dužna je, osim u propisno opravdanim slučajevima, od podnositelja zahtjeva ili ponuditelja zatražiti da pruži podatke koji nedostaju ili da pojasni dokazne dokumente. Takvi podaci ili pojašnjenja neće bitno promijeniti ponudu ili uvjete nadmetanja.
Članak 97.
Pravna sredstva
Ako postupovna radnja nekog dužnosnika za ovjeravanje negativno utječe na prava podnositelja zahtjeva ili ponuditelja, korisnika ili izvoditelja, ta radnja mora sadržavati uputu o raspoloživim pravnim sredstvima za osporavanje navedenog akta u upravnim i/ili sudskim postupcima.
Posebno treba naznačiti narav pravnog sredstva, tijelo ili tijela ispred kojih se može uložiti, kao i rokove ostvarivanja prava na njega.
POGLAVLJE 9.
Unutarnji revizor
Članak 98.
Imenovanje unutarnjeg revizora
1. Svaka institucija uspostavlja funkciju unutarnje revizije koja se obavlja obavljati u skladu s odgovarajućim međunarodnim standardima. Unutarnji revizor kojeg je imenovala institucija odgovoran je toj instituciji za potvrđivanje ispravnosti djelovanja sustava i postupaka izvršenja proračuna. Unutarnji revizor ne može biti dužnosnik za ovjeravanje ni računovodstveni službenik.
2. Za potrebe unutarnje revizije ESVD-a, šefovi delegacija Unije koji djeluju kao dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2. podliježu ovlastima provjere unutarnjeg revizora Komisije u vezi s financijskim upravljanjem koje im je dalje delegirano.
Unutarnji revizor Komisije također djeluje kao unutarnji revizor ESVD-a u pogledu izvršenja dijela proračuna ESVD-a, podložno članku 213.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o imenovanju unutarnjeg revizora.
Članak 99.
Ovlasti i dužnosti unutarnjeg revizora
1. Unutarnji revizor savjetuje svoju instituciju o poslovanju s rizicima, izdavanjem neovisnih mišljenja o kvaliteti sustava upravljanja i kontrole te izdavanjem preporuka za poboljšanje uvjeta za izvršavanje poslova i promicanje dobrog financijskog upravljanja.
Unutarnji revizor odgovoran je posebno za:
(a)
za procjenu prikladnosti i djelotvornosti sustava unutarnjeg upravljanja te za uspješnost službi u provođenju politika, programa i djelovanja, upućivanjem na rizike koji su s njima povezani;
(b)
za procjenu učinkovitosti i djelotvornosti sustava unutarnje kontrole i revizije koji se primjenjuju na svaki postupak izvršavanja proračuna.
2. Unutarnji revizor izvršava svoje dužnosti u vezi sa svim djelatnostima i službama institucije. Unutarnji revizor ima potpun i neograničen pristup svim podacima potrebnim za izvršavanje njegovih dužnosti, ako je potrebno i na licu mjesta, uključujući u državama članicama i u trećim zemljama.
Unutarnji revizor uzima u obzir godišnje izvješće dužnosnika za ovjeravanje i sve druge utvrđene podatke.
3. Unutarnji revizor izvješćuje instituciju o svojim nalazima i preporukama. Institucija osigurava poduzimanje mjera na osnovi preporuka koje proizlaze iz revizija. Unutarnji revizor također podnosi instituciji godišnje izvješće o unutarnjoj reviziji u kojem se navodi broj i vrsta provedenih unutarnjih revizija, izdane preporuke i mjere poduzete na temelju tih preporuka.
4. Institucija daje kontaktne podatke unutarnjeg revizora fizičkim ili pravnim osobama koje sudjeluju u operacijama rashoda za potrebe povjerljivog obraćanja unutarnjem revizoru.
5. Institucija svake godine Europskom parlamentu i Vijeću prosljeđuje izvješće koje sadrži sažetak broja i vrste provedenih unutarnjih revizija, izdanih preporuka i mjera poduzetih na temelju tih preporuka.
6. Izvješća i nalazi unutarnjih revizora, kao i izvješće institucije, dostupni su javnosti tek nakon što unutarnji revizor potvrdi mjere poduzete za njihovu provedbu.
7. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o ovlastima i dužnostima unutarnjeg revizora.
Članak 100.
Neovisnost unutarnjeg revizora
1. Institucija propisuje posebna pravila koja se primjenjuju na unutarnjeg revizora, a ona moraju biti takva da jamče njegovu potpunu neovisnost u obavljanju dužnosti, te kojima se utvrđuje njegova odgovornost.
Ako je unutarnji revizor član osoblja, on u potpunosti neovisno obavlja svoje isključive revizorske funkcije i preuzima odgovornost kako je utvrđeno u Pravilniku o osoblju i delegiranim aktima donesenim u skladu s ovom Uredbom.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o neovisnosti i odgovornosti unutarnjeg revizora, uključujući pravo unutarnjeg revizora na pokretanje postupaka pred Sudom Europske unije.
GLAVA V.
JAVNA NABAVA
POGLAVLJE 1.
Opće odredbe
Odjeljak 1.
Područje primjene i načela sklapanja ugovora
Članak 101.
Definicija ugovora o javnoj nabavi
1. Ugovori o javnoj nabavi jesu ugovori s financijskim interesom, koji su sklopljeni u pisanom obliku između jednog ili više gospodarskih subjekata i jednog ili više naručitelja u smislu članaka 117. i 190. kako bi, za plaćanje cijene u cijelosti ili djelomično iz proračuna, dobili pokretnu i nepokretnu imovinu, izvođenje radova ili pružanje usluga.
Takvi ugovori obuhvaćaju:
(a)
ugovore u vezi s nekretninama;
(b)
ugovore o nabavi robe;
(c)
ugovore o radovima;
(d)
ugovore o uslugama.
2. Okvirni ugovori su ugovori sklopljeni između jednog ili više gospodarskih subjekata i jednog ili više javnih naručitelja, čija je svrha utvrditi uvjete koji se primjenjuju na ugovore koje je potrebno sklopiti tijekom predviđenog razdoblja, osobito vezano za cijenu, i, prema potrebi, predviđenu količinu. Njih uređuju odredbe ove glave u vezi s postupkom sklapanja ugovora, uključujući oglašavanje.
3. Osim članaka 106. do 109. ova se glava ne primjenjuje na bespovratna sredstva ili na ugovore o tehničkoj pomoći sklopljene s EIB-om ili Europskim investicijskim fondom.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o definiranju i području primjene ugovora o javnoj nabavi, uključujući okvirne i posebne ugovore.
Članak 102.
Načela koja se primjenjuju na ugovore o javnoj nabavi
1. Svi ugovori o javnoj nabavi koji se financiraju u potpunosti ili djelomično iz proračuna moraju poštovati načela transparentnosti, proporcionalnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije.
2. Za sve ugovore o javnoj nabavi potrebno je osigurati prikupljanje ponuda na najširoj mogućoj osnovi, osim kad se primjenjuje pregovarački postupak iz članka 104. stavka 1. točke (d).
Javni naručitelji ne smiju neprimjereno koristiti okvirne ugovore ili tako da njihova svrha ili učinak bude sprečavanje, ograničavanje ili narušavanje tržišnog natjecanja.
Odjeljak 2.
Objavljivanje
Članak 103.
Objavljivanje ugovorâ o javnoj nabavi
1. Javni naručitelji objavljuju sve ugovore koji prelaze granične vrijednosti iz članaka 118. ili 190. u Službenom listu Europske unije.
Pozivi na nadmetanje objavljuju se unaprijed, osim u slučajevima iz članka 104. stavka 2., a za ugovore o uslugama iz Priloga II.B Direktivi 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (17).
Objavljivanje određenih podataka nakon što je ugovor sklopljen može se izbjeći ako bi to otežalo primjenu prava, ako bi to bilo u suprotnosti s javnim interesom ili ako bi to nanijelo štetu zakonitim poslovnim interesima javnih ili privatnih poduzeća ili ako bi to moglo narušiti pošteno tržišno natjecanje među njima.
2. Ugovori čija je vrijednost ispod graničnih vrijednosti iz članaka 118. ili 190. te ugovori o uslugama iz Priloga II.B Direktivi 2004/18/EZ oglašavaju se odgovarajućim sredstvima.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o zahtjevima za oglašavanje ugovora i objavu obavijesti.
Odjeljak 3.
Postupci nabave
Članak 104.
Postupci nabave
1. Postupci nabave imaju jedan od sljedećih oblika:
(a)
otvoreni postupak;
(b)
ograničeni postupak;
(c)
natječaji;
(d)
pregovarački postupak;
(e)
natjecateljski dijalog.
Ako su za ugovor o javnoj nabavi ili okvirni ugovor zainteresirane dvije ili više institucija, izvršnih agencija ili tijela iz članaka 208. i 209. te kad postoji mogućnost postizanja bolje učinkovitosti, predmetni javni naručitelji nastoje provesti postupak nabave na međuinstitucionalnoj razini.
Ako je ugovor o javnoj nabavi ili okvirni ugovor potreban za provođenje zajedničkog djelovanja između jedne institucije te jednog ili više javnih naručitelja iz država članica, postupak nabave mogu zajednički provesti institucija i javni naručitelji, i to u određenim situacijama koje treba navesti u delegiranim aktima donesenima u skladu s ovom Uredbom.
Zajednička nabava može se provesti s državama EFTA-e i zemljama kandidatkinjama za pristupanje Uniji, ako je takva mogućnost izričito predviđena bilateralnom ili multilateralnom ugovoru.
2. Za ugovore čija vrijednost prelazi granične vrijednosti iz članaka 118. ili 190., korištenje pregovaračkog postupka odobrava se samo u slučajevima određenima delegiranim aktima donesenima u skladu s ovom Uredbom.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o vrstama postupaka javne nabave, zajedničkoj javnoj nabavi, ugovorima male vrijednosti i plaćanju na temelju faktura.
Članak 105.
Sadržaj dokumentacije za nadmetanje
Dokumentacija za nadmetanje mora dati potpun, jasan i točan opis predmeta ugovora te navesti razloge za isključenje, uvjete sposobnosti i kriterije za odabir ponude koji se primjenjuju na ugovor.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o sadržaju e dokumentacije za nadmetanje, uključujući mogućnost i uvjete revizije cijene i tehničkih specifikacija.
Članak 106.
Razlozi za isključenje koji se primjenjuju na sudjelovanje u postupcima nabave
1. Natjecatelji ili ponuditelji isključuju se iz sudjelovanja u postupcima nabave ako:
(a)
su u stečaju ili u likvidaciji ili njihovim poslovanjem upravlja sud, ako su sklopili dogovor s vjerovnicima, ako su suspendirali obavljanje poslovne djelatnosti, ako se protiv njih vodi postupak koji se odnosi na ta pitanja, ili se nalaze u bilo kojoj sličnoj situaciji koja proizlazi iz sličnog postupka predviđenog nacionalnim zakonodavstvom ili propisima;
(b)
su oni ili osobe ovlaštene za zastupanje, odlučivanje ili kontrolu nad njima osuđeni za kažnjivo djelo vezano za njihovo profesionalno ponašanje na temelju pravomoćne odluke nadležnog tijela države članice;
(c)
su krivi za tešku povredu dužnosti dokazan sredstvima koje javni naručitelj može obrazložiti, uključujući na temelju odluke EIB-a i međunarodnih organizacija;
(d)
nisu ispunili obveze koje se odnose na plaćanje doprinosa s osnove socijalnog osiguranja ili plaćanje poreza u skladu s propisima zemlje u kojoj imaju poslovni nastan, ili s onima u zemlji javnog naručitelja ili onima u zemlji u kojoj se ugovor treba izvršiti;
(e)
su oni ili osobe ovlaštene za zastupanje, odlučivanje ili kontrolu nad njima pravomoćnom presudom osuđeni za prijevaru, korupciju, sudjelovanje u kriminalnim organizacijama, pranje novca ili bilo koju drugu nezakonitu djelatnost koja šteti financijskim interesima Unije;
(f)
se na njih primjenjuje administrativna kazna iz članka 109. stavka 1.
Prvi podstavak točke od (a) do (d) ne primjenjuju se na kupnju robe pod posebno povoljnim uvjetima od dobavljača koji prestaje s obavljanjem poslovne djelatnosti ili od stečajnog upravitelja ili likvidatora u skladu s dogovorom s vjerovnicima ili sličnom postupku u skladu s nacionalnim pravom.
Prvi podstavak točke od (b) do (e) ne primjenjuju se ako natjecatelji ili ponuditelji mogu dokazati da su donesene odgovarajuće mjere protiv osoba ovlaštenih za zastupanje, odlučivanje ili kontrolu nad njima, na koje se primjenjuje odluka iz prvog podstavka točaka (b) ili (e).
2. U slučaju pregovaračkog postupka u kojima se zbog tehničkih ili umjetničkih razloga ili razloga vezanih za zaštitu isključivih prava ugovor može sklopiti samo s određenim gospodarskim subjektom, institucija može odlučiti da ne isključi dotičnog gospodarskog subjekta na temelju razloga iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a), (c) i (d) ., ako je to nužno kako bi se osigurao kontinuitet pružanja usluga te institucije. U tim slučajevima institucija propisno obrazlaže svoju odluku.
3. Natjecatelji ili ponuditelji moraju potvrditi da nisu u nekoj od situacija iz stavka 1. Međutim, javni naručitelj može odustati od zahtjeva za tom potvrdom za ugovore vrlo male vrijednosti.
Za potrebe pravilne primjene stavka 1. natjecatelj ili ponuditelj, kad to zahtijeva javni naručitelj, mora:
(a)
ako je natjecatelj ili ponuditelj pravna osoba, osigurati podatke o vlasništvu ili upravljanju, kontroli i ovlastima za zastupanje pravne osobe te potvrditi da se ne nalaze u nekoj od situacija iz stavka 1.;
(b)
ako je predviđeno podizvođenje, potvrditi da se podizvoditelj ne nalazi u nekoj od situacija iz stavka 1.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o:
(a)
razlozima za isključenje koji se primjenjuju na sudjelovanje u pozivima na podnošenje ponuda, uključujući pravila o nezakonitim djelatnostima koje dovode do isključenja;
(b)
dokazima koji mogu biti dostatni za dokazivanje nepostojanja situacije za isključenje;
(c)
trajanju isključenja. Navedeno isključenje ne smije trajati duže od 10 godina.
Članak 107.
Razlozi za isključenje koji se primjenjuju na sklapanje ugovora
1. Ugovor se ne smije sklopiti s natjecateljima ili ponuditeljima koji su tijekom postupka nabave za taj ugovor:
(a)
u sukobu interesa;
(b)
krivi za pogrešno prikazivanje podataka koje javni naručitelj traži kao uvjet za sudjelovanje u postupku nabave ili ako nisu dostavili takve podatke;
(c)
u jednoj od situacija za isključenje iz postupka nabave iz članka 106. stavka 1.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o razlozima za isključenje koji se primjenjuju tijekom postupka nabave i o utvrđivanju dokaza koji se mogu smatrati dostatnim za dokazivanje nepostojanja situacije za isključenje. Nadalje, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o trajanju isključenja.
Članak 108.
Središnja baza podataka o isključenjima
1. Središnja baza podataka o isključenjima koju uspostavlja i kojom upravlja Komisija, sadrži podatke o natjecateljima i ponuditeljima koji se nalaze u jednoj od situacija iz članka 106. zatim iz članka 109. stavka 1. prvog podstavka točke (b). i članka 109. stavka 2. iz točke (a). Ta baza podataka zajednička je institucijama, izvršnim agencijama i tijelima iz članka 208. Europski parlament i Vijeće svake se godine izvješćuje o broju novih slučajeva i o ukupnom broju slučajeva unesenih u bazu podataka.
2. Tijela država članica i trećih zemalja kao i tijela, osim onih iz stavka 1., koja sudjeluju u izvršavanju proračuna u skladu s člankom 58. i člankom 61., dostavljaju odgovornom dužnosniku za ovjeravanje podatke o natjecateljima i ponuditeljima koji se nalaze u nekoj od situacija iz članka 106. stavka 1. prvog podstavka točke (e), ako je ponašanje dotičnog gospodarskog subjekata naštetilo financijskim interesima Unije. Dužnosnik za ovjeravanje zaprima te podatke te traži od računovodstvenog službenika da ih unese u bazu podataka.
Tijela iz prvog podstavka imaju pristup podacima pohranjenim u bazi podataka i mogu ih uzeti u obzir, prema potrebi i na svoju odgovornost, pri sklapanju ugovora povezanih s izvršavanjem proračuna.
3. ESB, EIB i Europski investicijski fond imaju pristup podacima sadržanim u bazi podataka za potrebe zaštite svojih vlastitih sredstava i mogu ih uzeti u obzir, prema potrebi i na svoju odgovornost, pri sklapanju ugovora u skladu sa svojim pravilima o nabavi.
Oni Komisiji dostavljaju podatke o natjecateljima i ponuditeljima koji se nalaze u nekoj od situacija iz članka 106. stavka 1. prvog podstavka točke (e), ako je ponašanje dotičnog gospodarskog subjekata naštetilo financijskim interesima Unije.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za središnju bazu podataka o isključenjima, uključujući utvrđivanje standardiziranih postupaka i tehničkih specifikacija za rad s bazom podataka.
5. Pristup se može odobriti tijelima trećih zemalja samo ako su pravila utvrđena u članku 9. Uredbe (EZ) br. 45/2001 zadovoljena i nakon evaluacije svakog slučaja zasebno.
Članak 109.
Administrativne i financijske sankcije
1. Javni naručitelj može izreći administrativne i/ili financijske sankcije:
(a)
izvoditeljima, natjecateljima ili ponuditeljima u slučajevima iz članka 107. stavka 1. točke (b);
(b)
izvoditeljima za koje je utvrđeno da su ozbiljno kršili svoje obveze iz ugovora koji se financiraju iz proračuna.
U svim slučajevima, međutim, javni naručitelj mora dotičnoj osobi prvo omogućiti da iznese svoje primjedbe.
2. Kazne iz stavka 1. moraju biti proporcionalne važnosti ugovora i težini povrede te mogu uključivati:
(a)
isključenje tog natjecatelja ili ponuditelja ili izvoditelja iz ugovora i dodjele bespovratnih sredstava koji se financiraju iz proračuna na najviše deset godina; i/ili
(b)
plaćanje financijskih sankcija koje plaća natjecatelj, ponuditelj ili izvoditelj, a koje ne prelaze vrijednost tog ugovora.
3. Kako bi ojačale zaštitu financijskih interesa Unije, institucije mogu odlučiti, u skladu s načelom proporcionalnosti, objaviti svoje odluke o izricanju administrativnih ili ( financijskih sankcija iz stavka 1. nakon što je postupak određen stavkom 1. u potpunosti poštovan.
Odluka o objavi odluke o izricanju administrativnih ili financijskih sankcija iz prvog podstavka posebno uzima u obzir ozbiljnost povrede, uključujući njezin učinak na financijske interese i sliku Unije, proteklo vrijeme od nastupanja povrede, trajanje i ponavljanje povrede, namjeru ili stupanj nepažnje dotičnog subjekta te mjere koje je dotični subjekt poduzeo da popravi situaciju.
Odluka o objavi uključuje se u odluku o izricanju administrativnih ili financijskih sankcija i izričito predviđa objavu odluke o izricanju sankcija ili njezinog sažetka na internetskim stranicama institucije.
S ciljem osiguravanja odvraćajućeg učinka, objavljen sažetak uključuje ime osobe odgovorne za povredu, kratak opis povrede, predmetni program i trajanje isključenja i/ili iznos financijskih sankcija.
Odluka se objavljuje nakon što su iscrpljeni pravni lijekovi protiv odluke ili nakon isteka rokova za ulaganje pravnih lijekova, a objava ostaje na internetskim stranicama do kraja razdoblja isključenja ili do 6 mjeseci nakon plaćanja financijskih sankcija kad te kazne čine jedinu izrečenu mjeru.
Kad je riječ o fizičkim osobama, odluka o objavi donosi se uzimajući u obzir pravo na privatnost i poštujući prava predviđena Uredbom (EZ) br. 45/2011.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o administrativnim i ili financijskim sankcijama za ponuditelje ili natjecatelje koji su dali lažne izjave, učinili značajne pogreške, počinili nepravilnosti ili prijevaru ili prekršili svoje ugovorne obveze.
Članak 110.
Kriteriji za odabir ponude
1. Ugovori se sklapaju na temelju kriterija za odabir ponude koji se primjenjuju na sadržaj ponuda nakon provjere sposobnosti gospodarskih subjekata koji nisu isključeni u skladu s člankom 106. i 107. te člankom 109. stavkom 2. točkom (a), u skladu s uvjetima sposobnosti sadržanima u dokumentima vezanim za poziv za podnošenje ponuda.
2. Ugovori se sklapaju postupkom automatskog sklapanja ugovora ili postupkom za najbolju vrijednost za novac.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za određivanje uvjeta sposobnosti i kriterija za odabir ponude. Nadalje, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o dokumentima koji dokazuju ekonomsku i financijsku sposobnost i o dokazima tehničke i stručne sposobnosti te o detaljnim pravilima o elektroničkim dražbama i izuzetno niskim ponudama.
Članak 111.
Podnošenje ponuda
1. Načini podnošenja ponuda moraju biti takvi da osiguraju stvarno nadmetanje te da sadržaj ponuda ostane povjerljiv sve dok se sve istodobno ne otvore.
2. Komisija osigurava odgovarajućim sredstvima i primjenom članka 95. da ponuditelji unesu sadržaj ponuda i prateće dokaze u elektroničkom formatu („e-javna nabava”).
Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku provedbe ove odredbe do 28. listopada 2014., a nakon toga redovito.
3. Ako smatra prikladnim i proporcionalnim, javni naručitelj može zahtijevati od ponuditelja da unaprijed dostave jamstvo kao osiguranje da neće povući podnesenu ponudu.
4. Izuzev ugovora male vrijednosti iz članka 104. stavka 3., zahtjeve i ponude otvara povjerenstvo za otvaranje koje se imenuje u tu svrhu. Odbija se svaka ponuda ili zahtjev za koji povjerenstvo za otvaranje utvrdi da ne ispunjava propisane uvjete.
5. Svi zahtjevi za sudjelovanje ili ponude za koje je povjerenstvo za otvaranje utvrdilo da ispunjavaju propisane uvjete, ocjenjuju se na temelju kriterija propisanih u dokumentima koji se odnose na poziv na dostavu ponuda kako bi se javnom naručitelju predložilo sklapanje ugovora ili provedba elektroničke dražbe.
6. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za podnošenje ponuda i utvrđivanje rokova za zaprimanje ponuda i zahtjeva za sudjelovanje, o dopuštenom vremenu pristupa pozivu za podnošenje dokumentacije za nadmetanje i o rokovima u hitnim slučajevima. Nadalje, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za načine komunikacije i o detaljnim pravilima za mogućnost jamstva vezanog za ponudu, otvaranje ponude, zahtjeve za sudjelovanje i Komisiju za evaluaciju ponuda i zahtjeva za sudjelovanje.
Članak 112.
Načela jednakog postupanja i transparentnosti
1. Dok je postupak javne nabave u tijeku, svi kontakti između javnog naručitelja i natjecatelja ili ponuditelja moraju ispunjavati uvjete kojima se osigurava transparentnost i jednako postupanje. Oni ne smiju dovesti do izmjene uvjeta ugovora ili uvjeta izvorne ponude.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o načelima jednakog postupanja i transparentnosti. Nadalje, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o dopuštenom kontaktu između javnog naručitelja i ponuditelja tijekom postupka sklapanja ugovora, minimalnim zahtjevima pisane evidencije o evaluaciji i minimalnim podacima u odluci koju je donio javni naručitelj.
Članak 113.
Odluka o sklapanju ugovora
1. Dužnosnik za ovjeravanje odlučuje s kim ugovor treba biti sklopljen u skladu s uvjetima sposobnosti i kriterijima za odabir ponude, unaprijed utvrđenim u dokumentima koji se odnose na poziv za podnošenje ponuda i u pravilima javne nabave.
2. Javni naručitelj obavješćuje sve natjecatelje ili ponuditelje čiji su zahtjevi ili ponude odbijeni o razlozima na temelju kojih je donesena odluka, kao i o trajanju roka mirovanja iz članka 118. stavka 2. Javni naručitelj obavješćuje sve ponuditelje koji ispunjavaju razloge za isključenje i uvjete sposobnosti i koji to zahtijevaju pisanim putem, o značajkama i relativnim prednostima odabrane ponude, kao i o imenu ponuditelja s kojim se sklapa ugovor.
Međutim, određene podatke ne treba objaviti ako bi objavljivanje ometalo primjenu prava, ako bi bilo u suprotnosti s javnim interesom ili ako bi štetilo zakonitim poslovnim interesima javnih ili privatnih poduzeća ili ako bi narušilo pošteno tržišno natjecanje među tim poduzećima.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za odluku o sklapanju ugovora i potpisivanju i provedbi ugovora.
Članak 114.
Poništenje postupka nabave
Prije nego što je ugovor potpisan, javni naručitelj može odustati od nabave ili poništiti postupak sklapanja ugovora, a natjecatelji ili ponuditelji nemaju pravo potraživati bilo kakvu naknadu.
Odluka mora biti opravdana i s njom je potrebno upoznati natjecatelje ili ponuditelje.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za poništenje postupka nabave.
Odjeljak 4.
Jamstva i korektivne mjere
Članak 115.
Jamstva
Osim u slučaju ugovora male vrijednosti, javni naručitelj može, ako to smatra prikladnim i proporcionalnim za svaki slučaju posebno i podložno analizi rizika, zahtijevati od izvoditelja da dostave jamstvo kako bi:
(a)
osigurali potpuno ispunjenje ugovora; ili
(b)
ograničili financijske rizike povezane s plaćanjem predfinanciranja.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za jamstva koja se traže od izvoditelja, uključujući kriterije analize rizika.
Članak 116.
Pogreške, nepravilnosti i prijevare u postupku
1. Ako se u postupku sklapanja ugovora pojave značajne pogreške, nepravilnosti ili prijevara, javni naručitelj suspendira postupak te može poduzeti sve potrebne mjere, uključujući i poništenje postupka.
Ako se nakon sklapanja ugovora utvrdi da je u postupku sklapanja ugovora ili pri izvršenju ugovora bilo značajnih pogrešaka, nepravilnosti ili prijevara, javni naručitelj može, ovisno o fazi u kojoj se nalazi postupak, odustati od sklapanja ugovora ili suspendirati njegovo izvršenje ili, ako je potrebno, raskinuti ugovor.
Ako se takve pogreške, nepravilnosti ili prijevara mogu pripisati izvoditelju, javni naručitelj dodatno može odbiti izvršiti plaćanja, osigurati povrat već plaćenih iznosa ili raskinuti sve ugovore sklopljene s tim izvoditeljem, proporcionalno težini pogrešaka, nepravilnosti ili prijevare.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o suspenziji ugovora u slučaju pogrešaka, nepravilnosti ili prijevare.
POGLAVLJE 2.
Odredbe koje se primjenjuju na ugovore koje institucije sklapaju za svoj račun
Članak 117.
Javni naručitelj
1. Institucije se smatraju javnim naručiteljima u slučaju ugovora koje sklapaju za svoj račun. U skladu s člankom 65. delegiraju potrebne ovlasti za obavljanje funkcije javnog naručitelja.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o delegiranju funkcije javnog naručitelja, uključujući utvrđivanje odgovarajućih razina za izračun graničnih vrijednosti.
Članak 118.
Primjenjive granične vrijednosti
1. Pridržavajući se glave IV. dijela drugog, Direktiva 2004/18/EZ utvrđuje granične vrijednosti kojima se utvrđuje:
(a)
načini objavljivanja iz članka 103.;
(b)
odabir postupaka iz članka 104. stavka 1.;
(c)
odgovarajući rokovi.
2. Pridržavajući se iznimaka i uvjeta koji se navode u delegiranim aktima donesenima u skladu s ovom Uredbom, javni naručitelj u vezi s ugovorima iz Direktive 2004/18/EZ ne potpisuje ugovor ili okvirni ugovor s uspješnim ponuditeljem do isteka roka mirovanja.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o primjenjivim graničnim vrijednostima, zasebnim ugovorima i ugovorima s grupama, procjeni vrijednosti određenih ugovora i o roku mirovanja prije potpisivanja ugovora.
Članak 119.
Pravila o sudjelovanju u postupcima nadmetanja
1. Sudjelovanje u postupcima nadmetanja otvoreno je pod jednakim uvjetima svim fizičkim i pravnim osobama obuhvaćenim područjem primjene Ugovorâ te svim fizičkim i pravnim osobama u trećim zemljama s kojima Unija ima poseban sporazum u području javne nabave pod uvjetima utvrđenima u tom sporazumu.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za dokaze koji se trebaju dostaviti u vezi s pristupom ugovorima.
2. OLAF izvršava ovlaštenje koje je Komisiji dodijeljeno Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na licu mjesta koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (18), za provjere i inspekcije na licu mjesta u državama članicama i, u skladu sa sporazumima o suradnji i međusobnoj pomoći na snazi, u trećim zemljama i prostorijama međunarodnih organizacija.
Članak 120.
Pravila o nabavi Svjetske trgovinske organizacije
Ako se primjenjuje multilateralni Sporazum o javnoj nabavi sklopljen u okviru Svjetske trgovinske organizacije, ugovori su također otvoreni za državljane država koje su ratificirale taj sporazum, pod uvjetima određenim tim sporazumom.
GLAVA VI.
BESPOVRATNA SREDSTVA
POGLAVLJE 1.
Područje primjene i oblik bespovratnih sredstava
Članak 121.
Područje primjene bespovratnih sredstava
1. Bespovratna sredstva izravni su financijski doprinosi u obliku donacija iz proračuna za financiranje:
(a)
djelovanja namijenjenog za pomoć postizanju cilja politike Unije;
(b)
funkcioniranja tijela koje ima za svoj cilj opći interes Unije ili ima cilj koji čini dio politike Unije i podržava politiku Unije („bespovratna sredstva za poslovanje”)
Bespovratna sredstva uređuju se pisanim sporazumom ili odlukom Komisije koja je priopćena uspješnom podnositelju zahtjeva za bespovratnim sredstvima.
Komisija može uspostaviti sigurne elektroničke sustave za razmjenu podataka s korisnicima.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za detaljno navođenje područja primjene bespovratnih sredstava i za pravila kojima se utvrđuje hoće li se koristiti sporazumi o bespovratnim sredstvima ili odluke o dodjeli bespovratnih sredstava. Nadalje, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o elektroničkom sustavu razmjene podataka, uključujući uvjete pod kojima se dokumenti dostavljeni putem tih sustava, uključujući sporazume o dodjeli bespovratnih sredstava, smatraju izvornicima i potpisanima, te o korištenju okvirnih partnerstava.
2. Bespovratna sredstva u smislu ove glave ne čini sljedeće:
(a)
rashodi za članove i osoblje institucija i doprinosi Europskim školama;
(b)
ugovori o javnoj nabavi iz članka 101., pomoć koja se plaća kao makrofinancijska pomoć i proračunska potpora;
(c)
financijski instrumenti, kao i dionički ili vlasnički udjeli u međunarodnim financijskim institucijama kao što je Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) ili specijalizirana tijela Unije kao što je Europski investicijski fond;
(d)
doprinosi koje Unija plaća kao članarinu tijelima čija je članica;
(e)
rashodi primijenjeni u okviru podijeljenog i neizravnog upravljanja u smislu članaka 58., 59. i 60., osim ako je drukčije određeno financijskim pravilima koja se primjenjuju na proračun subjekata ili osoba kojima su povjerene zadaće u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) ili sporazumima o delegiranju;
(f)
doprinosi izvršnim agencijama iz članka 62. plaćeni u skladu s osnivačkim aktom svake agencije;
(g)
rashodi vezani uz tržišta proizvoda ribarstva iz članka 3. stavka 2. točke (f) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1290/2005 od 21. lipnja 2005. o financiraju zajedničke poljoprivredne politike (19);
(h)
vraćanje nastalih putnih troškova i dnevnica ili, prema potrebi, drugih naknada plaćenih osobama koje su institucije pozvale ili ovlastile;
(i)
nagrade dane kao naknade za natjecanje na koje se primjenjuje glava VII. dijela prvog.
3. Rabati na kamatne stope i subvencije na naknade za jamstva smatraju se bespovratnim sredstvima pod uvjetom da se u okviru iste mjere ne kombiniraju s financijskim instrumentima iz glave VIII. dijela prvog.
Takvi rabati i subvencije podliježu odredbama ove glave, izuzev sljedećeg:
(a)
načela sufinanciranja određenog člankom 125. stavkom 3.;
(b)
načela zabrane ostvarivanja dobiti određenog člankom 125. stavkom 4.;
(c)
za djelovanja čiji je cilj ojačati financijsku sposobnost korisnika ili ostvariti prihod, procjene financijske sposobnosti podnositelja zahtjeva iz članka 132. stavka 1.
4. Svaka institucija može dodijeliti bespovratna sredstva za aktivnosti u području komunikacije kad iz opravdanih razloga korištenje postupaka javne nabave nije prikladno.
Članak 122.
Korisnici
1. Kad više subjekata zadovoljava uvjete za dodjelu bespovratnih sredstava, a zajedno čine jedan subjekt, taj se subjekt može smatrati jedinim korisnikom, uključujući ako je subjekt osnovan upravo za potrebe provođenja djelovanja koje se treba financirati iz bespovratnih sredstava.
2. Za potrebe ove glave sljedeći se subjekti smatraju subjektima povezanima s korisnikom:
(a)
subjekti koji čine korisnika u skladu sa stavkom 1.;
(b)
subjekti koji zadovoljavaju kriterije prihvatljivosti i ne potpadaju ni pod jednu od situacija iz članka 131. stavka 4. te su povezani s korisnikom, osobito pravno ili putem sudjelovanja u kapitalu, što nije ograničeno na djelovanje ni uspostavljeno isključivo za potrebe svoje provedbe.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o minimalnom sadržaju sporazuma o bespovratnim sredstvima ili odluka o dodjeli bespovratnih sredstava, osobito ako se bespovratna sredstva dodjeljuju nekolicini subjekata, o određenim obvezama koordinatora, ako postoji, i drugih korisnika, primjenjivom režimu odgovornosti i uvjetima za dodavanje ili izuzimanje korisnika.
Članak 123.
Oblici bespovratnih sredstava
1. Bespovratna sredstva mogu imati jedan od sljedećih oblika:
(a)
nadoknada određenog dijela prihvatljivih stvarno nastalih troškova iz članka 126.;
(b)
nadoknada na temelju troškova po jedinici;
(c)
jednokratni iznosi;
(d)
paušalno financiranje;
(e)
kombinacija oblika iz točaka (a) do (d).
2. Pri utvrđivanju odgovarajućeg oblika bespovratnih sredstava, u najvećoj se mogućoj mjeri uzimaju u obzir potencijalni interesi korisnika i računovodstvene metode.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o pravilima za različite oblike bespovratnih sredstava, uključujući bespovratna sredstva male vrijednosti.
Članak 124.
Jednokratni iznosi, troškova po jedinici i paušalno financiranje
1. Ne dovodeći u pitanje odredbe temeljnog akta, korištenje jednokratnih iznosa, troškova po jedinici ili paušalnog financiranja odobrava se na temelju odluke Komisije kojom se osigurava poštovanje načela jednakog postupanja prema korisnicima u istoj kategoriji djelovanja ili programa rada.
Kad najviši iznos po dodjeli bespovratnih sredstava ne prelazi iznos bespovratnih sredstava male vrijednosti, odobrenje može dati odgovorni dužnosnik za ovjeravanje.
2. Odobrenje se potkrepljuje najmanje sljedećim:
(a)
obrazloženjem prikladnosti tih oblika financiranja s obzirom na narav poduprtih djelovanja ili programa rada, kao i na rizike nepravilnosti i prijevare te troškove kontrole;
(b)
utvrđivanjem troškova ili kategorija troškova pokrivenih jednokratnim iznosima, troškovima po jedinici ili paušalnim financiranjem, koji isključuju neprihvatljive troškove na temelju primjenjivih pravila Unije;
(c)
opisom metoda utvrđivanja jednokratnih iznosa, troškova po jedinici i paušalnog financiranja te uvjeta za razumno osiguravanje poštovanja načela zabrane ostvarivanja dobiti i načela sufinanciranja, kao i izbjegavanja dvostrukog financiranja troškova. Te se metode temelje na:
i.
statističkim podacima ili sličnim objektivnim sredstvima; ili
ii.
pristupu prema svakom korisniku zasebno, upućivanjem na ovjerene povijesne podatke korisnika ili one koji se mogu revidirati, ili na uobičajenu praksu troškovnog računovodstva korisnika.
3. Ako se odobri primjena uobičajene prakse troškovnog računovodstva korisnika, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može ex ante procijeniti usklađenost te prakse pod uvjetima određenima stavkom 2. ili pomoću odgovarajuće strategije ex post kontrola.
Ako je usklađenost uobičajene prakse troškovnog računovodstva korisnika s uvjetima iz stavka 2. utvrđena ex ante, jednokratni iznosi, iznosi troškova po jedinici ili paušalnog financiranja utvrđeni primjenom navedene prakse neće se osporavati ex post kontrolama.
Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može smatrati da je uobičajena praksa troškovnog računovodstva korisnika u skladu s uvjetima iz stavka 2. ako je prihvaćaju nacionalna tijela na temelju usporedivih programa financiranja.
4. Odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili sporazumom o bespovratnim sredstvima može se odobriti ili nametnuti, u obliku paušalnih iznosa, financiranje korisnikovih neizravnih troškova od najviše 7 % ukupnih prihvatljivih izravnih troškova djelovanja, osim kad korisnik prima bespovratna sredstva za poslovanje koja se financiraju iz proračuna. Gornja granica od 7 % može se prijeći na temelju obrazložene odluke Komisije.
5. Vlasnici malih i srednjih poduzeća i druge fizičke osobe koje ne primaju plaću, mogu prijaviti kao prihvatljive troškove osoblja, rad obavljen u okviru nekog djelovanja ili programa rada na temelju troškova po jedinici utvrđenih odlukom Komisije.
6. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima vezanima uz jednokratne iznose, troškove po jedinici i paušalno financiranje.
POGLAVLJE 2.
Načela
Članak 125.
Opća načela koja se primjenjuju na bespovratna sredstva
1. Na dodjelu bespovratnih sredstava primjenjuju se načela transparentnosti i jednakog postupanja.
2. Ne dovodeći u pitanje članak 130. bespovratna sredstva ne smiju biti kumulativna i ni dodijeljena unatrag.
3. Bespovratna sredstva uključuju sufinanciranje ne dovodeći u pitanje posebna pravila utvrđena u glavi IV. dijela drugog.
Osim ako je drukčije navedeno u ovoj Uredbi, propisi koji uređuju političke stranke na europskoj razini i pravila o njihovom financiranju utvrđeni su u Uredbi (EZ) br. 2004/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o propisima koji uređuju političke stranke na europskoj razini i pravilima o njihovom financiranju (20).
4. Bespovratna sredstva ne smiju imati svrhu ni učinak ostvarivanja dobiti u okviru djelovanja ili programa rada korisnika („načelo zabrane ostvarivanja dobiti”).
Prvi podstavak ne primjenjuje se na:
(a)
djelovanja čiji je cilj jačanje financijske sposobnosti korisnika ili djelovanja koja ostvaruju prihod kako bi se osigurao njihov kontinuitet nakon razdoblja financiranja Unije predviđenog odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili sporazumom o bespovratnim sredstvima;
(b)
stipendije za studij, istraživanje ili usavršavanje isplaćene fizičkim osobama;
(c)
drugu izravnu potporu isplaćenu fizičkim osobama kojima je pomoć najpotrebnija, kao što su nezaposlene osobe i izbjeglice;
(d)
bespovratna sredstva koja se temelje na paušalnim iznosima i/ili jednokratnim iznosima i/ili troškovima po jedinici ako oni zadovoljavaju uvjete određene člankom 124. stavkom 2.
(e)
bespovratna sredstva male vrijednosti.
Ako se ostvari dobit, Komisija ima pravo na povrat postotka dobiti koji odgovara doprinosu Unije prihvatljivim troškovima stvarno nastalima za korisnika u provedbi djelovanja ili programa rada.
5. Za potrebe ove glave, dobit se definira kao višak primitaka iznad prihvatljivih troškova nastalih za korisnika, kad se zahtijeva plaćanje preostalog iznosa.
Primici iz prvog podstavka ograničavaju se na prihode ostvarene djelovanjem ili programom rada, kao i financijski doprinosi koje su donatori posebno namijenili financiranju prihvatljivih troškova.
U slučaju bespovratnih sredstava za poslovanje, iznosi namijenjeni stvaranju pričuva ne uzimaju se u obzir za potrebe provjere poštovanja načela zabrane stvaranja dobiti.
6. Ako politička stranka na razini Unije ostvari višak prihoda iznad rashoda na kraju financijske godine u kojoj je primila bespovratno sredstvo za poslovanje, dio tog viška od najviše 25 % ukupnog prihoda za tu godinu može se, odstupajući od pravila zabrane stvaranja dobiti utvrđenog u stavku 4., prenijeti u sljedeću godinu pod uvjetom da se iskoristi do kraja prvog tromjesečja te sljedeće godine.
Za potrebe provjere poštovanja načela zabrane stvaranja dobiti, vlastita sredstva, osobito donacije i članarine, prikupljena tijekom godišnjih djelovanja političke stranke na razini Unije, koja prelaze 15 % prihvatljivih troškova koje snosi korisnik, ne uzimaju se u obzir.
Drugi se podstavak ne primjenjuje ako financijske pričuve političke stranke na razini Unije prelaze 100 % njihovog prosječnog godišnjeg prihoda.
7. Bespovratna sredstva mogu se, bez poziva za podnošenje prijedloga, dodijeliti EIB-u ili Europskom investicijskom fondu za djelovanja tehničke pomoći. U takvim slučajevima ne primjenjuju se članak 131. stavci 2. do 5. i članak 132. stavak 1.
8. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima uz opća načela koja se primjenjuju na bespovratna sredstva, uključujući načelo zabrane stvaranja dobiti i načelo sufinanciranja. Nadalje, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za definiranje tehničke pomoći.
Članak 126.
Prihvatljivi troškovi
1. Bespovratna sredstva ne smiju prijeći ukupnu gornju granicu izraženu u obliku apsolutne vrijednosti koja se utvrđuje na temelju procijenjenih prihvatljivih troškova.
Bespovratna sredstva ne smiju prijeći prihvatljive troškove.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi stvarno nastali za korisnika bespovratnih sredstava, koji zadovoljavaju sve sljedeće uvjete:
(a)
nastali su tijekom razdoblja trajanja djelovanja ili programa rada, izuzev troškova vezanih uz završna izvješća i potvrde o obavljenoj reviziji;
(b)
navedeni su u projekciji ukupnog proračuna za djelovanje ili program rada;
(c)
potrebni su za provedbu djelovanja ili programa rada na koji se primjenjuje bespovratno sredstvo;
(d)
mogu se utvrditi i provjeriti, posebno zato što su knjiženi u poslovne knjige korisnika i utvrđeni u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardima zemlje u kojoj korisnik ima poslovni nastan te u skladu s uobičajenom praksom troškovnog računovodstva korisnika;
(e)
poštuju zahtjeve primjenjivog poreznog i socijalnog zakonodavstva;
(f)
razumni su, opravdani i poštuju načelo dobrog financijskog upravljanja, posebno s obzirom na ekonomičnost i učinkovitost.
3. U pozivima za podnošenje prijedloga navode se kategorije troškova koji se smatraju prihvatljivima za financiranje od strane Unije.
Ne dovodeći u pitanje temeljni akt te, dodatno, stavak 2., sljedeće kategorije troškova prihvatljive su ako ih je odgovorni dužnosnik za ovjeravanje naveo kao takve u pozivima za podnošenje prijedloga:
(a)
troškovi vezani uz jamstvo za predfinanciranje koje je dao korisnik bespovratnih sredstava kad takvo jamstvo zahtijeva odgovorni dužnosnik za ovjeravanje u skladu s člankom 134. stavkom 1.;
(b)
troškovi vezani uz vanjske revizije kada takve revizije zahtijeva odgovorni dužnosnik za ovjeravanje za potrebe potkrepljivanja zahtjeva za plaćanje;
(c)
porez na dodanu vrijednost („PDV”) kad se na temelju primjenjivog nacionalnog zakonodavstva o PDV-u ne može osigurati njegov povrat i koji plaća korisnik koji nije neoporeziva osoba definirana u članku 13. stavku 1. prvom podstavku Direktive Vijeća br. 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (21);
(d)
troškovi amortizacije, pod uvjetom da su stvarno nastali za korisnika;
(e)
troškovi plaća osoblja nacionalnih uprava u mjeri u kojoj su povezani s troškovima aktivnosti koje odgovarajuće javno tijelo ne bi obavljalo da nije pokrenut predmetni projekt.
4. Troškove nastale za subjekte povezane s korisnikom kako je opisano u članku 122. odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može prema pozivu za podnošenje prijedloga prihvatiti kao prihvatljive. U tom se slučaju kumulativno primjenjuju sljedeći uvjeti:
(a)
predmetni subjekti navedeni su u sporazumu o bespovratnim sredstvima ili odluci o dodjeli bespovratnih sredstava;
(b)
predmetni subjekti poštuju pravila iz sporazuma ili odluke o dodjeli bespovratnih sredstava koji se primjenjuju na korisnika s obzirom na prihvatljivost troškova i prava na provjere i revizije koje provode Komisija, OLAF i Revizorski sud.
5. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o daljnjim zahtjevima vezanim za prihvatljive troškove.
Članak 127.
Sufinanciranje u naravi
1. Sufinanciranje u obliku doprinosa u naravi ne uzima se u obzir za potrebe izračuna dobiti ostvarene bespovratnim sredstvom.
2. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može prihvatiti doprinose u naravi kao sufinanciranje ako to smatra potrebnim ili primjerenim. Kad je sufinanciranje u naravi ponuđeno uz bespovratna sredstva male vrijednosti, a odgovorni dužnosnik za ovjeravanje je odlučio to odbiti, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje dužan je obrazložiti zašto je navedeno sufinanciranje nepotrebno ili neprimjereno.
Ti doprinosi ne smiju premašiti:
(a)
troškove stvarno nastale za treće strane, koji su propisno potkrijepljeni računovodstvenom dokumentacijom;
(b)
ili, ako takva dokumentacija ne postoji, troškove koji odgovaraju općeprihvaćenim troškovima na predmetnom tržištu.
Doprinosi u naravi se u projekciji proračuna iskazuju zasebno kako bi se odrazila ukupna sredstva raspoređena za djelovanje. Njihova jedinična vrijednost procjenjuje se u privremenom proračunu i naknadno se ne mijenja.
Doprinosi u naravi moraju poštovati nacionalna porezna pravila i pravila o socijalnom osiguranju.
Članak 128.
Transparentnost
1. Bespovratna sredstva podliježu programu rada koji se objavljuje prije njegove provedbe.
Taj program rada provodi se kroz objavljivanje poziva za podnošenje prijedloga, osim u opravdanim iznimnim i hitnim slučajevima ili ako značajke korisnika ili djelovanja ne ostavljaju nikakav drugi izbor za predmetno djelovanje ili ako je korisnik utvrđen u temeljnom aktu.
Prvi podstavak ne primjenjuje se na pomoć za upravljanje krizama, djelovanja civilne zaštite ili djelovanja humanitarne pomoći.
2. U pozivima za podnošenje prijedloga navodi se planiran datum do kojeg se sve podnositelje zahtjeva obavješćuje o ishodu evaluacije njihovog zahtjeva te okvirni datum za potpisivanje sporazuma o bespovratnim sredstvima ili obavijest o odluci o dodjeli bespovratnih sredstava.
Ti se datumi utvrđuju na temelju sljedećih razdoblja:
(a)
za obavješćivanje svih podnositelja zahtjeva o ishodu evaluacije njihovog zahtjeva, najdulje šest mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga;
(b)
za potpisivanje sporazuma o bespovratnim sredstvima s podnositeljima zahtjeva ili za obavješćivanje podnositelja zahtjeva o odluci o dodjeli bespovratnih sredstava, najdulje tri mjeseca od datuma obavješćivanja podnositelja zahtjeva da su bili uspješni.
Ta se razdoblja mogu prilagoditi kako bi se uzelo u obzir vrijeme koje je potrebno za postupanje u skladu s posebnim postupcima koje može zahtijevati temeljni akt u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (22) i mogu biti produljena u iznimnim i propisno opravdanim slučajevima, posebno za složena djelovanja, ako postoji veliki broj prijedloga ili kašnjenja koji se mogu pripisati podnositeljima zahtjeva.
Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja u svom godišnjem izvješću o radu izvješćuje o prosječnom vremenu koje je bilo potrebno za obavješćivanje podnositelja zahtjeva, potpisivanje sporazuma o bespovratnim sredstvima s podnositeljima zahtjeva ili za obavješćivanje o odluci o dodjeli bespovratnih sredstava. U slučaju prekoračenja razdoblja iz drugog podstavka, dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja navodi razloge za to i, ako ti razlozi nisu propisno opravdani u skladu s trećim podstavkom, predlaže korektivne mjere.
3. Sva bespovratna sredstva dodijeljena tijekom financijske godine objavljuju se jednom godišnje u skladu s člankom 35. stavcima 2. i 3.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. u vezi s detaljnim pravilima o zahtjevima u pogledu programa rada, sadržaja poziva za podnošenje prijedloga, iznimaka u vezi s pozivima za podnošenje prijedloga, podataka za podnositelje zahtjeva i ex post objavu.
Članak 129.
Načelo zabrane kumulativne dodjele
1. Za jedno djelovanje moguće je dodijeliti samo jedno bespovratno sredstvo iz proračuna bilo kojem korisniku, osim ako je drukčije odobreno u odgovarajućim temeljnim aktima.
Jednom korisniku u financijskoj godini može iz proračuna biti dodijeljeno samo jedno bespovratno sredstvo za poslovanje.
Podnositelj zahtjeva odmah obavješćuje dužnosnika za ovjeravanje o svim višestrukim zahtjevima i višestrukim bespovratnim sredstvima koji se odnose na isto djelovanje ili na isti program rada.
Isti se troškovi ni u kakvim okolnostima ne smiju dva puta financirati iz proračuna.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o načelu zabrane kumulativne dodjele bespovratnih sredstava.
Članak 130.
Načelo zabrane retroaktivnosti
1. Bespovratno sredstvo moguće je dodijeliti za djelovanje koje je već započelo pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati potrebu za početkom djelovanja prije potpisivanja sporazuma o bespovratnim sredstvima ili za obavijesti o odluci o dodjeli bespovratnih sredstava.
U takvim slučajevima, troškovi prihvatljivi za financiranje ne smiju nastati prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva, osim u propisno opravdanim i iznimnim slučajevima, kako je predviđeno temeljnim aktom, ili u slučaju iznimne hitnosti za pomoć pri upravljanju krizama, djelovanjima civilne zaštite ili djelovanjima humanitarne pomoći, ili u situacijama prijeteće ili neposredne opasnosti koja prijeti da će eskalirati u oružan sukob ili destabilizirati zemlju, pri čemu bi rani angažman Unije bio od velike važnosti u promicanju sprečavanja sukoba.
Ni jedno bespovratno sredstvo nije moguće dodijeliti retroaktivno za djelovanja koja su već završena.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o načelu zabrane retroaktivnosti.
2. U slučaju bespovratnih sredstava za poslovanje, sporazum o bespovratnim sredstvima potpisuje se, a obavijest o odluci o dodjeli bespovratnih sredstava upućuje se u roku od šest mjeseci od početka financijske godine korisnika. Troškovi prihvatljivi za financiranje ne smiju nastati prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva ni prije početka financijske godine korisnika.
POGLAVLJE 3.
Postupak dodjele
Članak 131.
Zahtjevi za bespovratna sredstva
1. Zahtjevi za bespovratna sredstva podnose se u pisanom obliku, uključujući, ako je prikladno, u sigurnom elektroničkom formatu.
Komisija predviđa, ako to smatra izvedivim, mogućnost podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva internetom.
2. Zahtjevi za bespovratna sredstva prihvatljivi su ako su ih podnijele:
(a)
pravne osobe; ili
(b)
fizičke osobe, ako to zahtijeva narav ili značajke djelovanja ili cilj podnositelja zahtjeva.
Za potrebe prvog podstavka točke (a), zahtjevi za bespovratna sredstva mogu biti prihvatljivi ako su ih podnijeli subjekti koji nemaju pravnu osobnost prema primjenjivom nacionalnom pravu, pod uvjetom da njihovi predstavnici imaju sposobnost preuzimanja pravnih obveza u njihovo ime te pružanje jamstava za zaštitu financijskih interesa Unije koja su jednaka onima koje pružaju pravne osobe.
3. U zahtjevu se navodi pravni status podnositelja i dokazuje njegova financijska ili operativna sposobnost za izvršavanje predloženog djelovanja ili programa rada.
U tu svrhu podnositelj zahtjeva dostavlja časnu izjavu te, osim ako se radi o bespovratnom sredstvu male vrijednosti, sve popratne dokumente koje odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zahtijeva na temelju procjene rizika. Dokumenti koji predstavljaju preduvjet navode se u pozivu za podnošenje prijedloga.
Provjera financijske sposobnosti ne primjenjuje se na fizičke osobe koje primaju stipendije, na fizičke osobe koje pomoć najviše trebaju i koje primaju izravnu potporu, na javna tijela ili međunarodne organizacije. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može se, ovisno o procjeni rizika, odreći obveze provjere operativne sposobnosti javnih tijela ili međunarodnih organizacija.
4. Na podnositelje zahtjeva za bespovratna sredstva također se primjenjuje članak 106. stavak 1. te članci 107., 108. i 109. Podnositelji zahtjeva moraju potvrditi da se ne nalaze u jednoj od situacija iz tih članaka. Međutim, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje ne zahtijeva takve potvrde u sljedećim slučajevima:
(a)
bespovratna sredstva male vrijednosti;
(b)
ako je takva potvrda nedavno dostavljena u drugom postupku dodjele.
5. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može, u skladu s člankom 109., podnositeljima zahtjeva izreći administrativne ili novčane kazne koje su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.
Te kazne mogu se također izreći korisnicima koji su u trenutku podnošenja zahtjeva ili tijekom provedbe bespovratnih sredstava dali lažne izjave prilikom pružanja podataka koje je zahtijevao odgovorni dužnosnik za ovjeravanje ili nisu dostavili te podatke.
6. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o aranžmanima za zahtjeve za bespovratna sredstva, dokazima o nepostojanju situacije koja bi uzrokovala isključenje, podnositeljima zahtjeva bez pravne osobnosti, pravnim osobama koje čine jednog podnositelja zahtjeva, financijskim i administrativnim kaznama, uvjetima prihvatljivosti i bespovratnim sredstvima male vrijednosti.
Članak 132.
Uvjeti sposobnosti i kriteriji za odabir
1. Uvjeti sposobnosti koji su unaprijed objavljeni u pozivu za podnošenje prijedloga moraju biti takvi da omogućuju ocjenu sposobnosti podnositelja zahtjeva za dovršenje predloženog djelovanja ili programa rada.
2. Kriteriji za odabir koji su unaprijed objavljeni u pozivu za podnošenje prijedloga moraju biti takvi da omogućuju procjenu kvalitete podnesenih prijedloga, s obzirom na zadane ciljeve i prioritete.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o uvjetima sposobnosti i kriterijima za odabir.
Članak 133.
Postupak evaluacije
1. Prijedlozi se evaluiraju na temelju prethodno objavljenih uvjeta sposobnosti i kriterija za odabir, radi utvrđivanja koji prijedlozi mogu biti financirani.
2. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje na temelju evaluacije iz stavka 1. sastavlja popis korisnika i odobrenih iznosa.
3. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje pisanim putem obavješćuje podnositelje zahtjeva o odluci o njihovom zahtjevu. Ako zatražena bespovratna sredstva nisu dodijeljena, dotična institucija navodi razloge za odbijanje zahtjeva, posebno upućujući na uvjete sposobnosti i kriterije za odabir.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o evaluaciji i dodjeli bespovratnih sredstava te dostavljanju informacija podnositeljima zahtjeva.
POGLAVLJE 4.
Plaćanje i kontrola
Članak 134.
Jamstvo za predfinanciranje
1. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može, ako to smatra prikladnim i proporcionalnim, za svaki slučaj posebno i podložno analizi rizika, zahtijevati od korisnika da unaprijed dostavi jamstvo kako bi se ograničili financijski rizici povezani s plaćanjem predfinanciranja.
2. Neovisno o stavku 1., jamstva se ne zahtijevaju u slučaju bespovratnih sredstava male vrijednosti.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o jamstvu za predfinanciranje.
Članak 135.
Isplata bespovratnih sredstava i kontrole
1. Iznos bespovratnog sredstva nije konačan sve dok odgovorni dužnosnik za ovjeravanje ne odobri konačna izvješća i financijske izvještaje ne dovodeći u pitanje naknadne provjere od strane predmetne institucije, koje se izvršavaju pravovremeno.
2. Ako se dokaže da su se u postupku dodjele pojavile značajne pogreške, nepravilnosti ili prijevara, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje suspendira postupak te može poduzeti sve potrebne mjere, uključujući i poništenje postupka. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje odmah obavješćuje OLAF o slučajevima sumnje na prijevaru.
3. Ako se nakon dodjele bespovratnog sredstva, postupka dodjele ili provedbe bespovratnog sredstva dokaže pojava značajne pogreške, nepravilnosti, prijevara ili kršenje obveza, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može, ovisno o fazi postupka i pod uvjetom da je podnositelju zahtjeva ili korisniku pružena mogućnost da iznese primjedbe:
(a)
odbiti potpisati sporazum o bespovratnim sredstvima ili uputiti obavijest o odluci o dodjeli bespovratnih sredstava;
(b)
suspendirati provedbu bespovratnih sredstava; ili
(c)
prema potrebi, raskinuti sporazum ili odluku o dodjeli bespovratnih sredstava.
4. Ako se takve pogreške, nepravilnosti ili prijevara mogu pripisati korisniku ili ako korisnik prekrši svoje obveze na temelju sporazuma ili odluke o dodjeli bespovratnih sredstava, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje usto može smanjiti bespovratno sredstvo ili osigurati povrat iznosa koji su nepropisno isplaćeni na temelju sporazuma o bespovratnim sredstvima ili odluke o dodjeli bespovratnih sredstava, proporcionalno težini pogrešaka, nepravilnosti ili prijevare ili kršenja obveza, pod uvjetom da je korisniku pružena mogućnost da iznese primjedbe.
5. Ako se kontrolama ili revizijama utvrde sustavne pogreške ili pogreške koje se ponavljaju, nepravilnosti, prijevare ili kršenje obveza koje se mogu pripisati korisniku i koje imaju materijalni učinak na određen broj bespovratnih sredstava dodijeljenih tom korisniku pod sličnim uvjetima, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može suspendirati provedbu svih predmetnih bespovratnih sredstava ili, prema potrebi, otkazati predmetne sporazume ili odluke o dodjeli bespovratnih sredstava tom korisniku, proporcionalno težini pogrešaka, nepravilnosti ili prijevare ili kršenja obveza, pod uvjetom da je korisniku pružena mogućnost da iznese primjedbe.
Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje nadalje može, na temelju kontradiktornog postupka, smanjiti bespovratna sredstva ili osigurati povrat iznosa koji su nepropisno isplaćeni u odnosu na bespovratna sredstva na koja su utjecale sustavne pogreške ili pogreške koje se ponavljaju, nepravilnosti, prijevare ili kršenje obveza iz prvog podstavka i za koje se može provesti revizija u skladu sa sporazumima o bespovratnim sredstvima ili odlukama o dodjeli bespovratnih sredstava.
6. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje utvrđuje iznose koje treba smanjiti ili osigurati njihov povrat, gdje god je to moguće i izvedivo, na temelju troškova koji su nepropisno prijavljeni kao prihvatljivi za svako predmetno bespovratno sredstvo, na temelju prihvaćanja revidiranih financijskih izvještaja koje je dostavio korisnik.
7. Ako nije moguće ili izvedivo točno brojčano odrediti iznos neprihvatljivih troškova za svako predmetno bespovratno sredstvo, iznosi koje treba smanjiti ili osigurati njihov povrat utvrđuju se ekstrapolacijom stope smanjenja ili povrata koja se primjenjuje na bespovratna sredstva u vezi kojih su utvrđene sustavne pogreške ili pogreške koje se ponavljaju, ili, ako neprihvatljivi troškovi ne mogu poslužiti kao osnova za utvrđivanje iznosa koje treba smanjiti ili osigurati njihov povrat, primjenom paušalne stope, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti. Korisniku se omogućuje da iznese primjedbe o metodi ekstrapolacije ili paušalnoj stopi koja će se primijeniti i da predloži potkrijepljenu alternativnu metodu ili stopu prije provođenja smanjenja ili povrata.
8. Komisija osigurava jednak tretman korisnika određenog programa, posebno ako ga provodi nekoliko odgovornih dužnosnika za ovjeravanje.
Korisnike se obavješćuje o sredstvima za osporavanje odluka donesenih na temelju stavaka 3., 4., 5., 6. i 7. ovog članka, u skladu s člankom 97.
9. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za isplatu bespovratnih sredstava i kontrole, uključujući pravila o popratnim dokumentima te suspenziji i smanjenju bespovratnih sredstava.
Članak 136.
Razdoblja vođenja evidencije
1. Korisnici vode evidenciju, popratne dokumente, statističku evidenciju i druge evidencije koje se odnose na bespovratno sredstvo pet godina nakon isplate iznosa i tri godine u slučaju bespovratnih sredstava male vrijednosti.
2. Evidencija koja se odnosi na revizije, žalbe, sudske sporove ili potraživanja koja proizlaze iz izvođenja projekta zadržava se sve dok se takve revizije, žalbe, sudski postupci ili potraživanja ne riješe.
POGLAVLJE 5.
Provedba
Članak 137.
Ugovori o provedbi i financijska potpora trećim stranama
1. Ako je za provedbu djelovanja ili programa rada potrebna financijska potpora trećim osobama, korisnik može dati takvu financijsku potporu pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
prije dodjele bespovratnog sredstva, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje provjerio je pruža li korisnik odgovarajuća jamstva u pogledu povrata iznosa dugovanih Komisiji;
(b)
uvjeti za davanje takve potpore strogo su utvrđeni u odluci o dodjeli bespovratnih sredstava ili sporazumu o bespovratnim sredstvima između korisnika i Komisije, kako bi se izbjeglo izvršavanje diskrecijskog prava od strane korisnika;
(c)
predmetni iznosi su mali, osim ako je prvenstven cilj djelovanja financijska potpora.
2. Svaka odluka o dodjeli bespovratnih sredstava ili sporazum o bespovratnim sredstvima izričito daje Komisiji i Revizorskom sudu pravo izvršavanja ovlasti kontrole dokumenata, prostorija i podataka, uključujući podatke pohranjene na elektroničkim medijima, svih trećih strana koje su primile sredstva Unije.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za provedbu ugovora i financijsku potporu trećim stranama.
GLAVA VII.
NAGRADE
Članak 138.
Opća pravila
1. Nagrade poštuju načela transparentnosti i jednakog postupanja te promiču postizanje ciljeva politike Unije.
2. Nagrade, stoga, podliježu programu rada koji se objavljuje prije njihove provedbe. Program rada provodi se kroz objavljivanje natječaja.
Natjecanja za nagrade jedinične vrijednosti 1 000 000 EUR ili veće mogu se objaviti samo ako su predviđena izvještajima ili bilo kojim drugim odgovarajućim dokumentom iz članka 38. stavka 3. točke (e).
Pravila natjecanja propisuju najmanje uvjete za sudjelovanje, uključujući razloge za isključenje predviđene člankom 106. stavkom 1. i člancima 107., 108. te 109., kriterije za odabir, iznos nagrade i pravila vezana za plaćanje.
Nagrade se ne smiju dodjeljivati izravno bez natječaja, a objavljuju se svake godine u skladu s člankom 35. stavcima 2. i 3.
3. Prijave na natječaj ocjenjuje stručno povjerenstvo na temelju objavljenih pravila natjecanja.
Nagrade potom dodjeljuje odgovorni dužnosnik za ovjeravanje i to na temelju evaluacije koju je dalo stručno povjerenstvo koje ima pravo odlučiti hoće li preporučiti dodjelu nagrada, ovisno o svojoj procjeni kvalitete prijava.
4. Iznos nagrade nije povezan s troškovima nastalim za pobjednika.
5. Ako provedba djelovanja ili programa rada zahtijeva da korisnik bespovratnog sredstva Unije nagrade da trećim stranama, taj korisnik predmetne nagrade može dati pod uvjetom da je minimalan sadržaj pravila natjecanja, kako je utvrđeno u stavku 2., strogo definiran u odluci o dodjeli bespovratnih sredstava ili sporazumu između korisnika i Komisije, bez diskrecijskog prava.
6. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za nagrade, uključujući programiranje, pravila natjecanja, ex post objavu, evaluaciju, informacije te obavijest o pobjednicima.
GLAVA VIII.
FINANCIJSKI INSTRUMENTI
Članak 139.
Područje primjene
1. Financijski instrumenti odobravaju se u skladu s temeljnim aktom.
Neovisno o prvom podstavku, financijski instrumenti mogu se u opravdanim slučajevima utvrditi, a da nisu odobreni temeljnim aktom, pod uvjetom da su takvi instrumenti uključeni u proračun u skladu s člankom 49. stavkom 1. točkom (e).
2. Ako je potpora Unije osigurana financijskim instrumentima i kombinirana u jednu mjeru s elementima izravno povezanima s financijskim instrumentima kojima su cilj isti korisnici, uključujući tehničku pomoć, sniženje kamatnih stopa i subvencije na jamčevine, ova glava primjenjuje se na sve elemente te mjere.
3. Ako se financijski instrumenti kombiniraju s bespovratnim sredstvima koja se financiraju iz proračuna iz glave VI. dijela prvog za elemente koji nisu izravno povezani s financijskim instrumentima, za svaki izvor financiranja vodi se zasebna evidencija.
4. Komisija može provesti financijske instrumente pod izravnim ili neizravnim upravljanjem, kako je određeno temeljnim aktom i to povjeravajući zadaće subjektima u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkama ii., iii., v. i vi.
Subjekti kojima su one povjerene u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkama ii., iii., v. i vi., mogu, kod provedbe financijskih instrumenata, dalje pod svojom odgovornošću povjeriti dio te provedbe financijskim posrednicima pod uvjetom da ti subjekti osiguraju da financijski posrednici zadovoljavaju kriterije utvrđene u članku 140. stavcima 1., 3. i 5. Financijski posrednici biraju se na temelju otvorenih, transparentnih, proporcionalnih i nediskriminirajućih postupaka, uz izbjegavanje sukoba interesa.
Komisija je i dalje dužna osigurati da je provedbeni okvir za financijske instrumente u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja te da podržava ostvarivanje definiranih i vremenski utvrđenih ciljeva politike, mjerljivih na temelju učinka i rezultata. Komisija je odgovorna za provedbu financijskih instrumenata ne dovodeći u pitanje pravnu i ugovornu odgovornost subjekata kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s primjenjivim pravom.
5. Ako se financijski instrumenti provode pod podijeljenim upravljanjem s državama članicama, odredbe koje se primjenjuju na te instrumente, uključujući pravila za doprinose financijskim instrumentima kojima se upravlja izravno ili neizravno u skladu s ovom glavom, utvrđuju se uredbama iz članka 175.
6. Komisija je, u skladu s člankom 210., ovlaštena donositi delegirane akte o detaljnim pravilima o financijskim instrumentima, uključujući odabir subjekata kojima se povjerava provedba financijskih instrumenata, sadržaj sporazuma o delegiranju, troškove i naknade za upravljanje, posebna pravila za fiducijarne račune, izravnu provedbu financijskih instrumenata i odabir upravitelja, financijskih posrednika i krajnjih korisnika.
Članak 140.
Načela i uvjeti koji se primjenjuju na financijske instrumente
1. Financijski instrumenti koriste se u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja, transparentnosti, proporcionalnosti, nediskriminacije, jednakog postupanja i supsidijarnosti, te u skladu s njihovim ciljevima i gdje je primjenjivo, trajanjem utvrđenim u temeljnom aktu za te financijske instrumente.
2. Financijski instrumenti moraju biti u skladu sa sljedećim:
(a)
uzimanjem u obzir nedostataka tržišta ili situacija neoptimalnog ulaganja, koji su se pokazali financijski održivim, ali ne dovode do dostatnog financiranja iz tržišnih izvora;
(b)
aditivnošću: financijskim instrumentima nije cilj zamijeniti instrumente država članica, privatno financiranje ili drugu financijsku intervenciju Unije;
(c)
nenarušavanjem tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i usklađenošću s pravilima o državnim potporama;
(d)
učinkom poluge: doprinos Unije financijskom instrumentu za cilj ima mobilizaciju ukupnog ulaganja koje premašuje veličinu doprinosa Unije u skladu s unaprijed utvrđenim pokazateljima;
(e)
usklađivanjem interesa: kod provedbe financijskih instrumenata Komisija osigurava postojanje zajedničkog interesa u ostvarivanju ciljeva politike koji su utvrđeni za financijski instrument, te po mogućnosti poticani odredbama kao što su zajedničko ulaganje, zahtjevi za podjelu rizika ili financijski poticaji, istodobno sprečavajući sukob interesa s ostalim aktivnostima subjekta kojem su povjerene zadaće izvršenja proračuna;
(f)
financijski instrumenti utvrđuju se na temelju ex ante evaluacije, uključujući evaluaciju potencijalne ponovne upotrebe dodatnih resursa iz stavka 8. točke (f).
3. Proračunski izdatak povezan s financijskim instrumentom te financijska odgovornost Unije ni u kojem slučaju ne smiju prijeći iznos odgovarajuće proračunske obveze koja je za njega utvrđena, čime se izuzimaju potencijalne obveze za proračun.
4. Subjekti kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkama ii., iii., v. i vi. i svi financijski posrednici odabrani za sudjelovanje u izvršavanju financijskih poslova iz financijskog instrumenta moraju poštovati s odgovarajuće standarde i mjerodavno zakonodavstvo o sprečavanju pranja novca, borbi protiv terorizma i poreznim prijevarama. Za provedbu financijskih instrumenata u skladu s ovom glavom, subjekti kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna na temelju članka 58. stavka 1. točke (c) podtočaka ii., iii., v. i vi. ne smiju imati poslovni nastan i ne smiju održavati poslovne odnose sa subjektima osnovanima na područjima čije nadležnosti ne surađuju s Unijom u vezi s primjenom međunarodno dogovorenog poreznog standarda te su predmetne zahtjeve dužne prenijeti u svoje ugovore s odabranim financijskim posrednicima.
5. Subjekti kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkama ii., iii., v. i vi., financijski posrednici iz stavka 4. ovog članka uključeni u upravljanje financijskim instrumentima Unije, te korisnici potpore Unije iz ove glave osiguravaju Revizorskom sudu sve uvjete i sve podatke koje Revizorski sud smatra potrebnim za izvršavanje svoje zadaće u skladu s člankom 161.
Na potporu Unije iz ove glave primjenjuje se Uredba (Euratom, EZ) br. 2185/96 i Uredba (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (23).
6. Iznosi koji odgovaraju najmanje doprinosu Unije ili, gdje je primjenjivo, višekratnicima tog iznosa, koriste se za postizanje određenih ciljeva politike kojima se teži putem financijskog instrumenta i ne smiju stvarati neopravdanu prednost, posebno u obliku neopravdanih dividendi ili dobiti za treće strane.
Ne dovodeći u pitanje sektorska pravila o podijeljenom upravljanju, prihodi, uključujući dividende, kapitalnu dobit, naknade za jamstva i kamatu na zajmove i na iznose na fiducijarnim računima vraćene Komisiji ili fiducijarne račune otvorene za financijske instrumente koji se mogu pripisati potpori iz proračuna iz financijskog instrumenta, unose se u proračun nakon odbitka troškova i naknada za upravljanje.
Godišnje otplate, uključujući otplate kapitala, vraćena jamstva i otplate glavnice zajmova, vraćene Komisiji ili fiducijarni računi otvoreni za financijske instrumente koji se mogu pripisati potpori iz proračuna u sklopu financijskog instrumenta, čine unutarnje namjenske prihode u skladu s člankom 21. te se koriste za isti financijski instrument, ne dovodeći u pitanje stavak 9. ovog članka, u razdoblju koje ne prekoračuje razdoblje za preuzimanje obveza po odobrenim sredstvima uvećano za dvije godine, osim ako je drukčije definirano u temeljnom aktu.
7. Plaćanja na fiducijarne račune izvršava Komisija na temelju zahtjeva za plaćanje koji su propisno potkrijepljeni predviđanjima isplate, uzimajući u obzir salda raspoloživa na fiducijarnim računima te potrebu da se izbjegnu prekomjerna salda takvih iznosa. U slučaju da su iznosi na fiducijarnim računima dostatni za pokriće ugovorom predviđene minimalne pričuve na fiducijarnim računima, uvećane za predviđanja isplate za tekuću financijsku godinu, te za pokriće iznosa potrebnih za izuzimanje potencijalnih obveza u odnosu na obveze plaćanja u valutama koje nisu euro, na fiducijarne račune ne izvršavaju se više nikakva plaćanja. Predviđanja isplate potrebno je dostavljati na godišnjoj ili, gdje je to primjereno, na polugodišnjoj osnovi.
8. Komisija godišnje izvješćuje Europski parlament i Vijeće o aktivnostima vezanima za financijske instrumente. Izvješće obuhvaća, za svaki podržani financijski instrument:
(a)
utvrđenje financijskog instrumenta i temeljnog akta;
(b)
opis financijskog instrumenta, pravila o provedbi te dodanu vrijednost doprinosa Unije;
(c)
financijske institucije uključene u provedbu, uključujući sva pitanja vezana uz primjenu stavka 5.;
(d)
ukupne proračunske obveze i plaćanja iz proračuna za svaki financijski instrument;
(e)
učinak financijskog instrumenta, uključujući ostvarena ulaganja;
(f)
evaluaciju korištenja svih iznosa koji su u instrument vraćeni kao unutarnji namjenski prihodi prema stavku 6.;
(g)
saldo na fiducijarnom računu;
(h)
prihode i otplate iz stavka 6.;
(i)
vrijednost vlasničkih ulaganja s obzirom na prethodne godine;
(j)
akumulirane podatke o smanjenju vrijednosti imovine vlasničkih instrumenata ili instrumenata podjele rizika te o aktiviranim jamstvima iz jamstvenih instrumenata;
(k)
ciljani učinak poluge te postignuti učinak poluge;
(l)
njegov doprinos u postizanju ciljeva predmetnog programa izmjeren utvrđenim pokazateljima, uključujući, tamo gdje je primjereno, geografsku raznolikost.
9. Ako Europski parlament ili Vijeće smatraju da financijski instrument nije učinkovito ostvario svoje ciljeve, mogu zahtijevati da Komisija dostavi prijedlog revidiranog temeljnog akta s ciljem ukidanja instrumenta. U slučaju ukidanja financijskog instrumenta, sve nove otplate tog instrumenta u skladu sa stavkom 6. trećim podstavkom smatraju se općim prihodom.
10. Svrha financijskih instrumenata i, gdje je to primjereno, njihov poseban pravni oblik i pravno mjesto registracije, objavljuju se na internetskoj stranici Komisije.
11. Za financijske instrumente, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje osigurava da subjekti kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkama ii., iii., v. i vi. do 15. veljače sljedeće godine dostave financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca te su u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143. i s Međunarodnim računovodstvenim standardnima za javni sektor (MRSJS), kao i sve podatke potrebne za sastavljanje financijskih izvještaja u skladu s člankom 68. stavkom 3. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje također osigurava da isti subjekti dostave revidirane financijske izvještaje za financijske instrumente do 15. svibnja sljedeće godine.
12. Komisija osigurava usklađeno upravljanje financijskim instrumentima osobito u području računovodstva, izvješćivanja, praćenja i upravljanja financijskim rizicima.
13. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za provedbu financijskih instrumenata, uključujući uvjete njihovog korištenja, učinak poluge, ex-ante evaluaciju, praćenje i postupanje s doprinosima iz fondova iz članka 175.
GLAVA IX.
FINANCIJSKO IZVJEŠTAVANJE I RAČUNOVODSTVO
POGLAVLJE 1.
Financijsko izvještavanje
Članak 141.
Struktura financijskih izvještaja
Financijski izvještaji obuhvaćaju:
(a)
konsolidirane financijske izvještaje koji predstavljaju konsolidiranje financijskih podataka sadržanih u financijskim izvještajima institucija koje se financiraju iz proračuna, konsolidirane financijske izvještaje tijela iz članka 208. te ostalih tijela čiji se financijski izvještaji moraju konsolidirati u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143.;
(b)
proračunsko računovodstvo koje prikazuje ukupnost podataka iz proračunskog računovodstva institucija.
Članak 142.
Izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju
1. Svaka institucija i tijelo iz članka 141. sastavlja izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za financijsku godinu.
Izvješće šalju Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu do 31. ožujka sljedeće financijske godine.
2. Izvješće iz stavka 1. sadrži, u apsolutnom smislu i izraženo barem u postotku, stopu izvršavanja odobrenih sredstava zajedno sa sažetim podacima o prijenosima odobrenih sredstava između različitih proračunskih stavki.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju.
Članak 143.
Mjerodavna pravila za financijske izvještaje
1. Računovodstveni službenik Komisije donosi pravila na temelju međunarodno prihvaćenih računovodstvenih standarda za javni sektor. Računovodstveni službenik smije odstupiti od tih standarda ako to smatra potrebnim kako bi se pružio istinit i objektivan prikaz aktive i pasive, rashoda, prihoda te novčanog toka. Ako računovodstveno pravilo materijalno odstupa od tih standarda, u bilješkama uz financijske izvještaje objavljuje se ta činjenica i razlozi njenog postojanja.
2. Proračunsko računovodstvo iz članka 141. mora poštovati proračunska načela utvrđena u ovoj Uredbi. Mora iskazivati istinit i točan prikaz operacija proračunskih prihoda i rashoda.
Članak 144.
Računovodstvena načela
1. Financijski izvještaji iz članka 141. iskazuju podatke, uključujući podatke o računovodstvenim načelima, tako da se osigura njihova relevantnost, pouzdanost, usporedivost i razumljivost. Financijski izvještaji sastavljaju se u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima kako je navedeno u računovodstvenim načelima iz članka 143.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o utvrđivanju okvira za izvršavanje zadaća računovodstvenog službenika prema ovom članku i člancima 145., 146., 148., 151., 154., 156. i 157.
Članak 145.
Financijski izvještaji
1. Financijski izvještaji iskazuju se u milijunima eura i obuhvaćaju:
(a)
bilancu stanja i izvještaj o financijskom rezultatu, koji predstavljaju svu aktivu i pasivu, financijski položaj i poslovni rezultat na dan 31. prosinca prethodne godine. Iskazuju se u skladu s računovodstvenim načelima iz članka 143;
(b)
izvještaj o novčanom toku koji prikazuje naplaćene i isplaćene iznose tijekom godine, kao i završno stanje riznice;
(c)
izvještaj o promjenama u neto aktivi koji daje pregled kretanja u pričuvi i akumulirane rezultate tijekom godine.
2. Bilješke uz financijske izvještaje dopunjuju i daju komentare na podatke prikazane u izvještajima iz stavka 1. te pružaju sve dodatne podatke koje propisuje međunarodno prihvaćena računovodstvena praksa kad su ti podaci bitni za aktivnosti Unije.
Članak 146.
Izvješća o izvršenju proračuna
1. Izvješća o izvršenju proračuna iskazuju se u milijunima eura. Oni sadržavaju:
(a)
izvješća koja objedinjuju sve proračunske operacije za godinu u smislu prihoda i rashoda;
(b)
objašnjenja koja dopunjuju i daju komentare na podatke dane u izvješćima.
2. Struktura izvješća o izvršenju proračuna ista je kao i ona samog proračuna.
Članak 147.
Privremeni financijski izvještaji
1. Računovodstveni službenici ostalih institucija i tijela iz članka 141. dostavljaju svoje privremene financijske izvještaje računovodstvenom službeniku Komisije te Revizorskom sudu do 1. ožujka sljedeće godine.
2. Računovodstveni službenici ostalih institucija i tijela iz članka 141. također do 1. ožujka sljedeće godine dostavljaju računovodstvenom službeniku Komisije izvještajni paket u standardnom formatu koji je utvrdio računovodstveni službenik Komisije za potrebe konsolidacije.
3. Računovodstveni službenik Komisije konsolidira te privremene financijske izvještaje s privremenim financijskim izvještajima Komisije te do 31. ožujka sljedeće godine Revizorskom sudu dostavlja privremene financijske izvještaje Komisije zajedno s privremenim konsolidiranim financijskim izvještajima Unije.
Članak 148.
Odobravanje završnih konsolidiranih financijskih izvještaja
1. Revizorski sud do 1. lipnja daje svoja opažanja o privremenim financijskim izvještajima institucija osim Komisije i svakog tijela iz članka 141., a do 15. lipnja daje svoja opažanja o privremenim financijskim izvještajima Komisije i konsolidiranim privremenim financijskim izvještajima Unije.
2. Svaka institucija osim Komisije i svako od tijela iz članka 141. ove Uredbe sastavljaju svoje završne financijske izvještaje te ih šalju računovodstvenom službeniku Komisije, Revizorskom sudu, Europskom parlamentu i Vijeću do 1. srpnja radi sastavljanja završnih konsolidiranih financijskih izvještaja.
Računovodstveni službenici ostalih institucija i tijela iz članka 141. također dostavljaju računovodstvenom službeniku Komisije do 1. srpnja izvještajni paket u standardnom formatu koji je utvrdio računovodstveni službenik Komisije za potrebe konsolidacije.
3. Na dan slanja svojih završnih financijskih izvještaja, računovodstveni službenik svake institucije i tijela iz članka 141. također šalje Revizorskom sudu izjavu vezanu za te završne financijske izvještaje, uz primjerak računovodstvenom službeniku Komisije.
Završnim financijskim izvještajima prilaže se bilješka koju sastavlja računovodstveni službenik u kojoj izjavljuje da su završni financijski izvještaji sastavljeni u skladu s ovom glavom te važećim računovodstvenim načelima, pravilima i metodama.
4. Računovodstveni službenik Komisije sastavlja konačne konsolidirane financijske izvještaje na temelju podataka koje, u skladu sa stavkom 2. ovog članka, iskazuju institucije osim Komisije i tijela iz članka 141. Završnim financijskim izvještajima prilaže se bilješka koju sastavlja računovodstveni službenik Komisije u kojoj potonji izjavljuje da su završni konsolidirani financijski izvještaji sastavljeni u skladu s ovom glavom i računovodstvenim načelima, pravilima i metodama kako je određeno bilješkama uz financijske izvještaje.
5. Nakon odobravanja završnih konsolidiranih financijskih izvještaja i svojih vlastitih završnih financijskih izvještaja, Komisija ih dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu do 31. srpnja.
Do istog datuma, računovodstveni službenik Komisije šalje Revizorskom sudu izjavu vezanu za završne konsolidirane financijske izvještaje.
6. Završni konsolidirani financijski izvještaji objavljuju se u Službenom listu Europske unije zajedno s izjavom o jamstvu koju daje Revizorski sud u skladu s člankom 287. UFEU-a i člankom 160.a Ugovora o Euratomu do 15. studenoga.
POGLAVLJE 2.
Podaci o izvršenju proračuna
Članak 149.
Izvješće o proračunskim jamstvima i rizicima
Uz izvještaje i izvješća iz članaka 145. i 146., Komisija jednom godišnje izvješćuje Europski parlament i Vijeće o proračunskim jamstvima iz članka 49. stavka 1. točke (d) i povezanim rizicima.
Ti se podaci istodobno dostavljaju i Revizorskom sudu.
Članak 150.
Podaci o izvršenju proračuna
1. Uz izvještaje i izvješća iz članaka 145. i 146., računovodstveni službenik Komisije jednom mjesečno dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću zbirne podatke, barem na razini poglavlja, o izvršenju proračuna kako za prihode tako i za rashode u odnosu na odobrena sredstva.
Navedeni podaci također moraju dati detaljan prikaz korištenja prenesenih odobrenih sredstava.
Navedeni se podaci moraju dostaviti u roku od 10 radnih dana nakon završetka svakog mjeseca.
2. Tri puta godišnje, u roku od 30 radnih dana od 31. svibnja, 31. kolovoza i 31. prosinca, računovodstveni službenik Komisije dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o izvršenju proračuna koje obuhvaća prihode i rashode podijeljene po poglavljima, člancima i stavkama.
Navedena izvješća moraju također davati detaljan prikaz korištenja odobrenih sredstava prenesenih iz prethodnih financijskih godina.
3. Podaci i izvješće o izvršenju proračuna istodobno se šalju Revizorskom sudu i objavljuju na internetskoj stranici Komisije.
4. Do 15. rujna svake godine računovodstveni službenik šalje Europskom parlamentu i Vijeću izvješće koje sadrži podatke o zamijećenim trenutačnim rizicima, zabilježenim općim trendovima, novim računovodstvenim pitanjima, napretku u računovodstvenim pitanjima, uključujući ona koja postavlja Revizorski sud, te podatke o povratima.
POGLAVLJE III.
Računovodstvo
Odjeljak 1.
Zajedničke odredbe
Članak 151.
Računovodstveni sustav
1. Računovodstveni sustav institucije služi za organizaciju proračunskih i financijskih podataka tako da se omogućuje njihovo unošenje, pohranjivanje i evidentiranje.
2. Računovodstveni sustav sastoji se od općeg računovodstva i proračunskog računovodstva. Računovodstvo se vodi u eurima i na temelju kalendarske godine.
3. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja može također voditi analitičke račune.
Članak 152.
Zajednički zahtjevi vezani za računovodstveni sustav institucija
Računovodstveni službenik Komisije, u skladu s člankom 143. a nakon savjetovanja s računovodstvenim službenicima ostalih institucija i tijela iz članka 141., donosi računovodstvena pravila i metode i usklađen kontni plan koje moraju primjenjivati sve institucije, uredi iz glave V. dijela drugog i sva tijela iz članka 141.
Odjeljak 2.
Opće računovodstvo
Članak 153.
Opće računovodstvo
Općim računovodstvom bilježe se, kronološkim redom, koristeći se načelom dvojnog knjigovodstva, svi događaji i radnje koji utječu na ekonomsku i financijsku situaciju te aktivu i pasivu institucija i tijela iz članka 141.
Članak 154.
Knjiženje u općem računovodstvu
1. Salda i kretanja po općim računima knjiže se u poslovnim knjigama.
2. Svi računovodstveni zapisi, uključujući usklađenja računa, moraju se temeljiti na pripadajućoj dokumentaciji na koju se pozivaju.
3. Računovodstveni sustav mora biti takav da ostavlja jasan revizijski trag svih računovodstvenih zapisa.
Članak 155.
Računovodstvena usklađenja
Računovodstveni službenik, nakon završetka financijske godine i do datuma općeg financijskog izvještavanja, izvršava sva usklađenja, bez posezanja za isplatom ili naplatom u vezi s tom godinom, potrebna radi istinitog i točnog financijskog izvještavanja. Takva su usklađenja moraju biti u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143.
Odjeljak 3.
Proračunsko računovodstvo
Članak 156.
Proračunsko računovodstvo
1. Proračunsko računovodstvo pruža detaljan prikaz izvršenja proračuna.
2. Radi primjene stavka 1., proračunsko računovodstvo bilježi sve proračunske prihode i rashode iz glave IV. prvog dijela.
POGLAVLJE IV.
Popis imovine
Članak 157.
Popis imovine
1. Svaka institucija i tijelo iz članka 141. vodi evidenciju koja prikazuje količinu i vrijednosti sve materijalne, nematerijalne i financijske aktive Unije u skladu s predloškom kojeg sastavlja računovodstveni službenik Komisije.
Svaka institucija i tijelo iz članka 141. provjerava odgovaraju li navedeni zapisi iz popisa imovine stvarnoj situaciji.
2. Prodaja materijalne imovine Unije oglašava se na prikladan način.
POGLAVLJE X.
VANJSKA REVIZIJA I RAZRJEŠNICA
POGLAVLJE 1.
Vanjska revizija
Članak 158.
Vanjska revizija Revizorskog suda
Europski parlament, Vijeće i Komisija obavješćuju Revizorski sud što je prije moguće o svim odlukama i pravilima koji se donose na temelju članaka 13., 16., 21., 25., 26., 29. i 40.
Članak 159.
Pravila i postupak revizije
1. Revizorski sud, pri ispitivanju jesu li svi prihodi primljeni i rashodi nastali na zakonit i propisan način, vodi računa o Ugovorima, proračunu, ovoj Uredbi, delegiranim aktima donesenima na temelju ove Uredbe i ostalih akata donesenih u skladu s Ugovorima.
2. U izvršavanju svoje zadaće Revizorski sud ima pravo uvida, u skladu s člankom 161., u sve dokumente i podatke koji se odnose na financijsko upravljanje službi ili tijela u vezi s operacijama koje financira ili sufinancira Unija. On ima ovlasti saslušati svakog dužnosnika koji je odgovoran za prihode ili rashode i koristiti se svim revizorskim postupcima prikladnim za navedene službe ili tijela. Revizija u državama članicama izvršava se u suradnji s nacionalnim institucijama za reviziju ili, ako one nemaju potrebne ovlasti, u suradnji s nadležnim nacionalnim službama. Revizorski sud i nacionalne institucije za reviziju država članica surađuju u ozračju povjerenja uz istodobno očuvanje svoje neovisnosti.
Kako bi dobio sve potrebne informacije za izvršavanje zadaće koja mu je povjerena Ugovorima ili aktima donesenim na temelju tih Ugovorâ, Revizorski sud može, na vlastiti zahtjev, prisustvovati reviziji koju u okviru izvršavanja proračuna provodi bilo koja od institucija ili koja se provodi u ime bilo koje od institucija.
Na zahtjev Revizorskog suda svaka institucija ovlašćuje financijske institucije koje drže depozite Unije da omoguće Revizorskom sudu da osigura slaganje vanjskih podataka s računima.
3. Kako bi obavio svoju zadaću, Revizorski sud obavješćuje institucije i nadležna tijela na koje se odnosi ova Uredba o imenima članova svojeg osoblja koji imaju ovlasti za obavljanje revizije njihova poslovanja.
Članak 160.
Provjere vrijednosnih papira i gotovine
Revizorski sud dužan je osigurati provjeru toga odgovaraju li svi vrijednosni papiri i novac u banci i blagajni potvrdama koje potpisuju depozitari ili službenim dokumentima o položenoj gotovini i vrijednosnim papirima. On može i sam obavljati takve provjere.
Članak 161.
Pravo pristupa Revizorskog suda
1. Komisija, ostale institucije, tijela koja upravljaju prihodima ili rashodima u ime Unije i primatelji osiguravaju Revizorskom sudu sve uvjete i sve podatke koje Revizorski sud smatra potrebnim za izvršavanje svoje zadaće. Oni stavljaju na raspolaganje Revizorskom sudu sve dokumente koji se odnose na sklapanje i provedbu ugovora koji se financiraju iz proračuna i sve račune gotovine ili materijala, sve računovodstvene zapise ili pripadajuće dokumente, kao i administrativne dokumente koji se odnose na to, sve dokumente koji se odnose na prihode i rashode, sve evidencije, sve organigrame službi, koje Revizorski sud smatra potrebnim za reviziju izvješća o proračunskom i financijskom rezultatu na temelju evidencija ili na licu mjesta i, u iste svrhe, sve dokumente i podatke izrađene ili pohranjene u elektroničkom obliku.
Tijela za unutarnju reviziju i ostale službe predmetnih nacionalnih uprava osiguravaju Revizorskom sudu sve uvjete koje on smatra potrebnim za izvršavanje svoje zadaće.
2. Dužnosnici čije radnje nadzire Revizorski sud:
(a)
prikazuju svoju dokumentaciju o gotovini u blagajni, eventualnoj ostaloj gotovini, vrijednosnim papirima i svim vrstama vrijednosti, kao i pripadajuću dokumentaciju koja se odnosi na njihovo upravljanje sredstvima koja su im povjerena, kao i sve knjige, registre i ostale dokumente koji se odnose na to;
(b)
daju na uvid prepisku i sve ostale dokumente potrebne za potpunu provedbu revizije iz članka 159. stavka 1.
Podatke iz prvog podstavka točke (b) može zahtijevati samo Revizorski sud.
3. Revizorski sud ovlašten je obavljati reviziju dokumenata u vezi s prihodima i rashodima Unije koje imaju službe institucija, a osobito službe odgovorne za odluke u vezi s takvim prihodima i rashodima, tijela koja upravljaju prihodima ili rashodima u ime Unije i fizičke i pravne osobe koje primaju plaćanja iz proračuna.
4. Zadaća utvrđivanja je li prihod primljen i je li rashod nastao zakonito i pravilno i je li financijsko upravljanje bilo dobro, proširuje se na to kako tijela izvan institucija koriste sredstva Unije koja su primila kao doprinose.
5. Za sredstva Unije koja se isplaćuju primateljima izvan institucija potrebna je pisana suglasnost tih primatelja, ili u slučaju nepostizanja suglasnosti s njima, izvoditelja ili podizvoditelja, s provedbom revizije Revizorskog suda vezano uz korištenje odobrenog financiranja.
6. Komisija osigurava Revizorskom sudu, na njegov zahtjev, sve podatke o poslovima zaduživanja i posudba.
7. Korištenje integriranog računalnog sustava ne smije imati učinak smanjivanja pristupa Revizorskog suda pripadajućoj dokumentaciji.
Članak 162.
Godišnje izvješće Revizorskog suda
1. Revizorski sud do 30. lipnja prosljeđuje Komisiji i odgovarajućim institucijama sva opažanja koja su po njegovom mišljenju takva da bi se trebala naći u godišnjem izvješću. Ta opažanja su povjerljiva i podliježu kontradiktornom postupku. Sve institucije šalju svoj odgovor Revizorskom sudu do 15. listopada. Odgovori institucija osim Komisije šalju se istodobno Komisiji.
2. Godišnje izvješće sadržava ocjenu dobrog financijskog upravljanja.
3. Godišnje izvješće sadržava dio za svaku instituciju posebno. Revizorski sud može eventualno dodati sažeto izvješće ili općenita opažanja koja smatra opravdanima
Revizorski sud poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao da se odgovori svake pojedine institucije na njegova opažanja objave pored ili nakon svakog opažanja na koja se odnose.
4. Revizorski sud do 15. studenoga prosljeđuje nadležnim tijelima odgovornim za davanje razrješnice i ostalim institucijama svoje godišnje izvješće s popratnim odgovorima institucija i osigurava njihovo objavljivanje u Službenom listu Europske unije.
5. Čim Revizorski sud proslijedi godišnje izvješće, Komisija odmah obavješćuje predmetne države članice o pojedinostima tog izvješća koje se odnose na upravljanje sredstvima za koja su one odgovorne prema mjerodavnim propisima.
Nakon primitka tih podataka države članice dužne su odgovoriti Komisiji u roku 60 dana. Komisija prosljeđuje sažetak tih podataka Revizorskom sudu, Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače.
Članak 163.
Posebna izvješća Revizorskog suda
1. Revizorski sud predmetnoj instituciji ili tijelu prosljeđuje sva opažanja koja su po njegovom mišljenju takva da bi se morala naći u posebnom izvješću. Ta opažanja su povjerljiva i podliježu kontradiktornom postupku.
Predmetna institucija ili tijelo, u roku od dva i pol mjeseca od slanja tih opažanja, obavješćuje Revizorski sud o svim odgovorima koje želi dati o tim opažanjima.
Revizorski sud donosi konačnu verziju posebnog izvješća u mjesecu koji slijedi nakon primitka odgovora od strane predmetne institucije ili tijela.
Posebna izvješća, zajedno s odgovorima predmetnih institucija ili tijela, prosljeđuju se bez odgađanja Europskom parlamentu i Vijeću, od kojih svaki odlučuje, prema potrebi u suradnji s Komisijom, koje je radnje potrebno poduzeti kao odgovor.
Revizorski sud poduzima potrebne korake kako bi osigurao da se odgovori svake predmetne institucije ili tijela na njegova opažanja objave zajedno s posebnim izvješćem.
2. Mišljenja iz članka 287. stavka 4. drugog podstavka UFEU-a koja se ne odnose na prijedloge ili nacrte obuhvaćene zakonodavnim savjetodavnim postupkom Revizorski sud može objavljivati u Službenom listu Europske unije. Revizorski sud donosi odluku o objavljivanju nakon savjetovanja s institucijom koja zahtijeva mišljenje ili na koju se ono odnosi. Uz objavljena mišljenja navode se i eventualne primjedbe predmetnih institucija.
POGLAVLJE 2.
Razrješnica
Članak 164.
Rokovi u postupku davanja razrješnice
1. Na preporuku Vijeća koje odlučuje kvalificiranom većinom, Europski parlament prije 15. svibnja godine n + 2 daje razrješnicu Komisiji za izvršenje proračuna za godinu n.
2. Ako se rok iz stavka 1. ne može ispuniti, Europski parlament ili Vijeće obavješćuje Komisiju o razlozima odgode.
3. Ako Europski parlament odgodi odluku o davanju razrješnice, Komisija poduzima sve mjere, što je prije moguće, kako bi otklonila ili olakšala otklanjanje prepreka za donošenje navedene odluke.
Članak 165.
Postupak davanja razrješnice
1. Odluka o razrješnici obuhvaća račune svih prihoda i rashoda Unije, konačni saldo i aktivu i pasivu Unije prikazane u bilanci stanja.
2. Radi davanja razrješnice, Europski parlament nakon što je to učinilo Vijeće, ispituje račune, financijske izvještaje te izvješće o ocjeni iz članka 318. UFEU-a. On također ispituje godišnje izvješće Revizorskog suda zajedno s odgovorima institucija obuhvaćenih revizijom, te odgovarajuća posebna izvješća Revizorskog suda vezano za predmetnu financijsku godinu te izjavu o jamstvu Revizorskog suda u pogledu pouzdanosti računa te zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija.
3. Komisija Europskom parlamentu, na njegov zahtjev podnosi, sve podatke potrebne za nesmetanu primjenu postupka davanja razrješnice za predmetnu financijsku godinu, u skladu s člankom 319. UFEU-a.
Članak 166.
Mjere praćenja
1. U skladu s člankom 319. UFEU-a i članka 106.a Ugovora o Euratomu, Komisija i ostale institucije poduzimaju potrebne mjere u skladu s opažanjima iz odluke Europskog parlamenta o razrješnici te komentarima danima uz preporuku za razrješnicu koju je donijelo Vijeće.
2. Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća institucije podnose izvješće o mjerama koje su poduzele na temelju navedenih opažanja i komentara te osobito o uputama koje su dale onim svojim službama koje su odgovorne za izvršenje proračuna. Države članice surađuju s Komisijom informirajući je o mjerama koje su poduzele u vezi s danim opažanjima kako bi ih Komisija mogla uzeti u obzir pri sastavljanju vlastitog izvješća. Izvješća institucija također se prosljeđuju Revizorskom sudu.
Članak 167.
Posebne odredbe o ESVD-u
ESVD podliježe postupcima iz članka 319. UFEU-a i članaka 164., 165. i 166. ove Uredbe. ESVD je dužan u potpunosti surađivati s institucijama uključenim u postupak davanja razrješnice i osigurava, prema potrebi, sve potrebne dodatne informacije, uključujući sudjelovanjem na sastancima odgovarajućih tijela.
DIO DRUGI
POSEBNE ODREDBE
GLAVA I.
EUROPSKI FOND ZA JAMSTVA U POLJOPRIVREDI
Članak 168.
Posebne odredbe o Europskom fondu za jamstva u poljoprivredi
1. Osim ako je drukčije propisano ovom glavom, dio prvi i dio treći primjenjuju se na rashode koje su ostvarila tijela iz pravila koja se odnose na Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) te na prihode.
2. Operacije kojima izravno upravlja Komisija izvršavaju se u skladu s pravilima iz dijela prvog i dijela trećeg.
Članak 169.
Preuzimanje obveza po odobrenim sredstvima za EFJP
1. Za svaku financijsku godinu, odobrena sredstva EFJP-a uključuju nediferencirana odobrena sredstva izuzev rashoda vezanih uz mjere iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1290/2005 koje se pokrivaju diferenciranim odobrenim sredstvima.
2. Odobrena sredstva za plaćanje koja su prenesena, ali nisu iskorištena do kraja financijske godine, moraju biti otkazana.
3. Odobrena sredstva za koja nije preuzeta obveza, a koja se odnose na aktivnosti iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1290/2005 smiju se prenijeti samo na sljedeću financijsku godinu.
Takav prijenos ne prelazi maksimalan iznos od 2 % početnih odobrenih sredstava, ni iznos usklađenja izravnih plaćanja iz članka 11. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 od 19. siječnja 2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju određenih programa potpore za poljoprivrednike (24) koji je primijenjen tijekom prethodne financijske godine.
Prenesena odobrena sredstva vraćaju se isključivo na proračunske linije koje pokrivaju djelovanja iz članka 3. stavka 1. točke (c) Uredbe (EZ) br. 1290/2005.
Takav prijenos može dovesti do dodatnih plaćanja samo krajnjim korisnicima na koje se u prethodnoj financijskoj godini primjenjivalo usklađenje izravnih plaćanja iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 73/2009.
Odluku o prijenosu donosi Komisija do 15. veljače godine na koju se obavlja prijenos i o tome obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
Članak 170.
Ukupne okvirne obveze preuzete po odobrenim sredstvima za EFJP
1. Komisija nadoknađuje rashode EFJP-a koje imaju države članice.
2. Odluke Komisije kojima se utvrđuje iznos tih nadoknada za izdatke čine ukupne okvirne obveze koje ne smiju premašiti iznos ukupnih odobrenih sredstava unesenih za EFJP.
3. Od 15. studenoga financijske godine, mogu se unaprijed preuzimati obveze za rashode redovnog upravljanja EFJP-a na teret odobrenih sredstava predviđenih za sljedeću financijsku godinu. Takve preuzete obveze, međutim, ne smiju prelaziti iznos od tri četvrtine ukupnih odgovarajućih odobrenih sredstava za financijsku godinu. One se primjenjuju samo na rashode za koje je utvrđeno takvo načelo u postojećem temeljnom aktu.
Članak 171.
Raspored i dinamika proračunskih obveza EFJP-a
1. Ostvareni rashodi tijela iz pravila koja se odnose na EFJP, u roku od dva mjeseca od primitka izvještaja koje su dostavile države članice, predmet su preuzimanja obveza po poglavlju, članku i stavci. Takva preuzimanja obveza mogu se provesti i nakon isteka roka od dva mjeseca ako je potreban postupak za prijenos odobrenih sredstava vezanih uz odgovarajuće proračunske linije. Osim ako države članice još nisu izvršile plaćanje ili ako postoji sumnja u prihvatljivost, iznosi se obračunavaju kao plaćanja u istom dvomjesečnom razdoblju.
Obveze iz prvog podstavka odbijaju se od ukupne okvirne obveze iz članka 170.
2. Ukupne okvirne obveze preuzete u pojedinoj financijskoj godini, a koje nisu uzrokovale preuzimanje obveza po pojedinim linijama proračunske nomenklature do 1. veljače sljedeće financijske godine ukidaju se u odnosu na predmetnu financijsku godinu.
3. Stavak 1. i stavak 2. primjenjuju se uz uvjet pregleda i prihvaćanja računa.
Članak 172.
Računovodstvo rashoda EFJP-a
U proračunskom računovodstvu rashodi se knjiže u računima za pojedinu financijsku godinu na temelju vraćanja koje Komisija izvršava državama članicama do 31. prosinca te financijske godine, pod uvjetom da je nalog za plaćanje stigao do računovodstvenog službenika do 31. siječnja sljedeće financijske godine.
Članak 173.
Prijenos odobrenih sredstava za EFJP
1. Kad Komisija obavlja prijenos odobrenih sredstava na temelju članka 26. stavka 1., ona donosi odluku do 31. siječnja sljedeće financijske godine i o tome obavješćuje Europski parlament i Vijeće kako je predviđeno u članku 26. stavku 1.
2. U slučajevima osim onih iz stavka 1., Komisija Europskom parlamentu i Vijeću do 10. siječnja sljedeće financijske godine podnosi prijedloge za prijenos.
Europski parlament i Vijeće donose odluke o takvim prijenosima u skladu s postupkom predviđenim člankom 27., ali za potrebe primjene ovog članka, rok koji se primjenjuje je tri tjedna.
Članak 174.
Namjenski prihodi EFJP-a
1. Namjenski prihodi iz ove glave dodjeljuju se prema izvoru prihoda u skladu s člankom 21. stavkom 3.
2. Rezultat odluka iz članka 30. Uredbe (EZ) br. 1290/2005 unosi se u jedini članak.
GLAVA II.
STRUKTURNI FONDOVI, KOHEZIJSKI FOND, EUROPSKI FOND ZA RIBARSTVO, EUROPSKI POLJOPRIVREDNI FOND ZA RURALNI RAZVOJ I FONDOVI U PODRUČJU SLOBODE, SIGURNOSTI I PRAVDE KOJIMA SE UPRAVLJA PODIJELJENIM UPRAVLJANJEM
Članak 175.
Posebne odredbe
1. Dio prvi i treći primjenjuju se na rashode koje su ostvarila tijela iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (25), Uredbe (EZ) br. 1080/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskom fondu za regionalni razvoj (26), Uredbe (EZ) br. 1081/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskom socijalnom fondu (27), Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu (28), Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 od 11. srpnja 2006. o osnivanju Kohezijskog fonda (29), Uredbe Vijeća (EZ) br. 1198/2006 od 27. srpnja 2006. o Europskom fondu za ribarstvo (30) i fondovima u području slobodne, sigurnosti i pravde uključujući fondove iz programa „Solidarnost i upravljanje migracijskim tokovima” kojima se upravlja podijeljenim upravljanjem prema članku 59. („fondovi”) te na njihove prihode, ako nije drukčije predviđeno ovom glavom.
2. Operacije kojima izravno upravlja Komisija također se izvršavaju u skladu s pravilima iz dijela prvog i dijela trećeg.
Članak 176.
Poštovanje alokacija odobrenih sredstava za preuzimanje obveza
Europski parlament i Vijeće poštuju alokacije odobrenih sredstava za preuzimanje obveza predviđene odgovarajućim temeljnim aktima za strukturne operacije, ruralni razvoj i Europski fond za ribarstvo.
Članak 177.
Plaćanja doprinosa, privremena plaćanja i vraćanja
1. Komisija izvršava plaćanje financijskih doprinosa iz fondova u skladu s uredbama iz članka 175.
2. Rok za privremena plaćanja Komisije određuje se u skladu s uredbama iz članka 175.
3. U skladu s uredbama iz članka 175., puno ili djelomično vraćanje plaćanja predfinanciranja u vezi s predmetnom operacijom ne smije imati učinak smanjenja doprinosa iz fondova za predmetnu operaciju.
Vraćeni iznosi smatraju se unutarnjim namjenskim prihodom u skladu s člankom 21. stavkom 3. točkom (c).
Postupanje s vraćanjima država članica, kao i posljedice tog postupanja za iznos doprinosa iz fondova uređuje se u skladu s uredbama iz članka 175.
4. Odstupajući od članka 14., odobrena sredstva za preuzimanje obveza raspoloživa na dan 31. prosinca koja proizlaze iz vraćanja plaćanja predfinanciranja mogu se prenositi do zaključenja programa i koristiti prema potrebi pod uvjetom da ostala odobrena sredstva za preuzimanje obveza više nisu raspoloživa.
5. U proračunskom računovodstvu, rashodi se knjiže u računima za financijsku godinu na temelju nadoknada koje Komisija izvrši državama članicama do 31. prosinca te financijske godine, uključujući rashode koji do 31. siječnja sljedeće financijske godine idu na teret odobrenih sredstava za plaćanja koja su stavljena na raspolaganje u mjesecu nakon prijenosa iz članka 179.
Članak 178.
Opoziv odobrenih sredstava
1. Komisija automatski opoziva odobrena sredstva za koja su obveze preuzete u skladu s uredbama iz članka 175.
2. Opozvana odobrena sredstva mogu se ponovno staviti na raspolaganje u slučaju očite pogreške koja se može pripisati isključivo Komisiji.
U tu svrhu Komisija preispituje opozive iz prethodne financijske godine i na temelju zahtjeva odlučuje do 15. veljače tekuće financijske godine o potrebi ponovnog stavljanja na raspolaganje odgovarajućih odobrenih sredstava.
Članak 179.
Prijenos odobrenih sredstava
1. U vezi s rashodima poslovanja iz ove glave, Komisija može, osim u slučaju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, obavljati prijenose s jedne na drugu glavu, pod uvjetom da su predmetna odobrena sredstva za isti cilj u smislu uredbi iz članka 175. ili su rashod za tehničku pomoć. Komisija svoje odluke donosi do 31. siječnja sljedeće financijske godine.
2. U slučajevima osim onih iz stavka 1., Komisija Europskom parlamentu i Vijeću do 10. siječnja sljedeće financijske godine može podnijeti prijedloge za prijenos odobrenih sredstava za plaćanja u fondove. Prijenos odobrenih sredstava za plaćanja može se izvršiti iz bilo koje stavke proračuna. Europski parlament i Vijeće donose odluke o takvim prijenosima u skladu s postupkom predviđenim člankom 27., ali za potrebe primjene ovog članka, rok koji se primjenjuje je tri tjedna.
3. Ako Europski parlament i Vijeće nisu odobrili prijenos ili su ga odobrili samo djelomično, za odgovarajući dio rashoda iz članka 177. stavka 5. terete se odobrena sredstva za plaćanja sljedeće financijske godine.
Članak 180.
Upravljanje, odabir i revizija
Upravljanje i odabir projekata, te njihovu reviziju uređuju uredbe iz članka 175.
GLAVA III.
ISTRAŽIVANJE
Članak 181.
Istraživački fondovi
1. Dio prvi i dio treći primjenjuju se na odobrena sredstva za istraživanje i tehnološki razvoj, osim ako je drukčije određeno ovom glavom.
Takva se odobrena sredstva unose u jednu od glava proračuna koja se odnosi na područja politike povezana s „Neizravnim istraživanjem” i „Izravnim istraživanjem” ili na poglavlje koje se odnosi na istraživačke aktivnosti u nekoj drugoj glavi.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za vrste operacija u okviru istraživanja.
2. Odobrena sredstva vezana za prihod koji je ostvario Istraživački fond za ugljen i čelik osnovan Protokolom br. 37 o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u te o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik koji je priložen UEU-u i UFEU-u smatraju se namjenskim prihodima u smislu članka 21. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja se stvaraju ovim prihodom stavljaju se na raspolaganje čim se procijeni iznos potraživanja, a odobrena sredstva za plaćanja čim se prihod primi.
3. S obzirom na rashode poslovanja iz ove glave, Komisija može obavljati prijenose s jedne glave na drugu pod uvjetom da se odobrena sredstva koriste u istu svrhu.
4. Odabir stručnjaka koji se plaćaju iz odobrenih sredstava za istraživanje i tehnološki razvoj obavlja se u skladu s postupcima koje utvrđuju Europski parlament i Vijeće pri donošenju svakog pojedinog okvirnog programa istraživanja ili u skladu s odgovarajućim pravilima za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta.
Članak 182.
Preuzimanje obveza za istraživački fond
1. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja odgovaraju iznosu odobrenih sredstava opozvanih zbog potpunog ili djelomičnog neprovođenja projekata povezanih s istraživanjem za koje su bila predviđena mogu, iznimno i u opravdanim slučajevima, biti ponovno stavljena na raspolaganje ako je nužno provesti prvotno planirani program, osim ako proračun za tekuću financijsku godinu (godinu n) uključuje sredstva za tu svrhu.
2. Za potrebe stavka 1., Komisija na početku svake financijske godine pregledava odobrena sredstva opozvana tijekom prethodne financijske godine (godine n - 1) te, u skladu sa zahtjevima, procjenjuje potrebu da se odobrena sredstva ponovno stave na raspolaganje.
Na temelju navedene procjene Komisija može podnijeti odgovarajuće prijedloge Europskom parlamentu i Vijeću do 15. veljače svake financijske godine, navodeći za svaku proračunsku stavku razloge za ponovno stavljanje na raspolaganje tih odobrenih sredstava.
3. Europski parlament i Vijeće odlučuju o prijedlozima Komisije u roku od šest tjedana. Ako odluka nije donesena u tom roku, prijedlozi se smatraju odobrenima.
Iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza koja se ponovno stavljaju na raspolaganje u godini n ni u kojem slučaju ne smije prijeći 25 % ukupnog iznosa opozvanih odobrenih sredstava u istoj proračunskoj liniji u godini n - 1.
4. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja su ponovno stavljena na raspolaganje ne prenose se.
Pravne obveze koje se odnose na odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja su ponovno stavljena na raspolaganje preuzimaju se do 31. prosinca godine n.
Na kraju godine n, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje konačno opoziva neiskorišteni saldo odobrenih sredstava za preuzimanje obveza koja su ponovno stavljena na raspolaganje.
Članak 183.
Zajednički istraživački centar
1. Zajednički istraživački centar (ZIC) može primati sredstva za koja se terete odobrena sredstva unesena izvan glava i poglavlja iz članka 181. stavka 1., a vezano za njegovo sudjelovanje u nabavi i dodjeli bespovratnih sredstava u skladu s glavom V. i glavom VI. dijela prvog, koji se financiraju u cijelosti ili djelomično iz proračuna.
Za potrebe sudjelovanja u postupcima nabave i dodjele bespovratnih sredstava, ZIC se smatra pravnom osobom koja ima poslovni nastan u državi članici.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o ZIC-u.
2. Odobrena sredstva vezana za sljedeće smatraju se namjenskim prihodima u smislu članka 21. stavka 2.:
(a)
postupci dodjele bespovratnih sredstava i javne nabave u kojima ZIC sudjeluje;
(b)
aktivnosti ZIC-a u ime trećih strana ili
(c)
aktivnosti poduzete u skladu s administrativnim sporazumom s drugim institucijama ili drugim službama Komisije za pružanje tehničko-znanstvenih usluga.
Odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja stvaraju prihodi iz prvog podstavka točke (a) i točke (c) stavljaju se na raspolaganje čim se procijeni iznos potraživanja.
Za aktivnosti iz prvog podstavka točke (c) odobrena sredstva koja se ne iskoriste u roku od pet godina, otkazuju se.
3. Korištenje odobrenih sredstava iskazuje se u skupini analitičkih računa u izvještaju o realizaciji proračuna za svaku kategoriju djelovanja na koju se odnosi; vodi se odvojeno od prihoda koji proizlaze iz financiranja od trećih strana (javnih ili privatnih) i od prihoda od ostalih usluga koje obavlja Komisija za treće strane.
4. Ako sudjeluje u postupcima dodjele bespovratnih sredstava ili nabave u skladu sa stavkom 1. ovog članka, ZIC ne podliježe uvjetima utvrđenim u članku 106., članku 107. stavku 1. točkama (b) i (c), člancima 108. 109., članku 131. stavku 4. i članku 131. stavku 5. vezano uz odredbe o isključenju i kaznama u odnosu na nabavu i dodjelu bespovratnih sredstava.
Također se pretpostavlja da ZIC ispunjava uvjete koji se odnose na ekonomsku i financijsku sposobnost.
ZIC se izuzima od podnošenja jamstava iz članaka 115. i 134.
5. Pravila o javnoj nabavi iz glave V. dijela prvog ne primjenjuju se na aktivnosti ZIC-a u ime trećih strana.
6. Odstupajući od članka 26., Komisija može u okviru glave proračuna koja se odnosi na područje politike „Izravno istraživanje” izvršavati prijenose između poglavlja u iznosu do 15 % odobrenih sredstava u liniji s koje se obavlja prijenos.
GLAVA IV.
VANJSKA DJELOVANJA
POGLAVLJE 1.
Opće odredbe
Članak 184.
Vanjska djelovanja
1. Dio prvi i dio treći primjenjuju se na vanjska djelovanja koja se financiraju iz proračuna, osim ako je drukčije određeno ovom glavom.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za djelovanja koja se mogu financirati u sklopu vanjskih djelovanja.
2. Komisija se koristi odobrenim sredstvima za djelovanja iz stavka 1.:
(a)
bilo u okviru autonomno dodijeljene pomoći; ili
(b)
u partnerstvu s trećom zemljom iz članka 58. stavka 1. točke (c) podtočke i., potpisivanjem sporazuma o financiranju.
3. Ako se vanjska djelovanja sufinanciraju iz odobrenih sredstava unesenih u proračun te iz vanjskog namjenskog prihoda iz članka 21. stavka 2. točke (b), sredstva za koja nisu preuzete obveze po završetku ugovornog razdoblja iz članka 189. stavka 2. za odgovarajuće djelovanje, nadoknađuju se na proporcionalnoj osnovi po odbitku paušalnog iznosa koji odgovara reviziji, evaluaciji i nepredviđenim izdacima za koje se obveze mogu preuzeti kasnije.
4. Članak 90. stavak 4. drugi podstavak ne primjenjuje se na djelovanja iz ove glave.
Kod bespovratnih sredstava u okviru izravnog upravljanja u iznosu većem od 5 000 000 eura kojima se financiraju vanjska djelovanja, ne smiju ostati neporavnana više od dva plaćanja predfinanciranja tijekom trajanja djelovanja.
POGLAVLJE 2.
Provedba djelovanja
Odjeljak 1.
Opće odredbe
Članak 185.
Provedba vanjskih djelovanja
Djelovanja iz ove glave može provoditi izravno Komisija u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (a), u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (b) ili neizravno subjekti i osobe kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) te u skladu s odgovarajućim odredbama članaka 58. do 63. Odobrena sredstva za vanjska djelovanja mogu se kombinirati sa sredstvima iz drugih izvora kako bi se ostvario zajednički cilj.
Odjeljak 2.
Proračunska potpora i uzajamni fondovi s više donatora
Članak 186.
Korištenje proračunske potpore
1. Ako je to predviđeno odgovarajućim temeljnim aktima, Komisija može osigurati proračunsku potporu trećoj zemlji korisnici, ako je upravljanje javnim financijama te zemlje dovoljno transparentno, pouzdano i učinkovito.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o korištenju proračunske potpore i o obvezama korisnika.
2. Odluka o financiranju iz članka 84. sadrži detaljne ciljeve i očekivane rezultate davanja proračunske potpore trećoj zemlji korisnici. Isplata doprinosa Unije temelji se na ispunjavanju uvjeta iz stavka 1., uključujući unapređenje upravljanja javnim financijama te na jasnim i objektivnim pokazateljima uspješnosti koji čine osnovu za mjerenje napretka u odgovarajućem sektoru tijekom vremena.
3. Komisija u odgovarajući sporazum o financiranju sklopljen u skladu s člankom 184. stavkom 2. točkom (b) uključuje odgovarajuće odredbe u skladu s kojima se treća zemlja korisnica obvezuje odmah nadoknaditi sve ili dio sredstava za predmetnu operaciju u slučaju da se utvrdi da je kod plaćanja predmetnih sredstava Unije došlo do ozbiljnih nepravilnosti koje se mogu pripisati toj zemlji.
Kako bi se obradila nadoknada iz prvog podstavka, može se primijeniti članak 80. stavak1. drugi podstavak.
4. Komisija u trećim zemljama korisnicama podupire razvoj parlamentarne kontrole i kapaciteta za reviziju te povećava transparentnost i javni pristup podacima.
Članak 187.
Uzajamni fondovi Unije za vanjska djelovanja
1. Za djelovanja u nuždi, djelovanja nakon djelovanja u nuždi ili tematska djelovanja, Komisija može osnovati uzajamne fondove na temelju sporazuma sklopljenih s drugim donatorima. Osnivački akt svakog uzajamnog fonda definira njegove ciljeve.
2. Uzajamni fondovi Unije provode se u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja, transparentnosti, proporcionalnosti, nediskriminacije i jednakog postupanja, te u skladu s određenim ciljevima definiranim u svakom osnivačkom aktu.
Uzajamne fondove Unije provodi izravno Komisija u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (a), izuzev uzajamnih fondova Unije za djelovanja u nuždi ili djelovanja nakon djelovanja u nuždi, koji se također mogu provoditi neizravno povjeravanjem zadaća izvršavanja proračuna subjektima u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkama i., ii., v. i vi.
3. Uzajamni fondovi Unije moraju biti u skladu sa sljedećim uvjetima:
(a)
postoji dodana vrijednost intervenciji Unije: uzajamni fondovi osnivaju se i provode samo na razini Unije gdje se njihovi ciljevi, posebno zbog njihovog opsega i potencijalnih učinaka, mogu bolje postići na razini Unije nego na nacionalnoj razini;
(b)
uzajamni fondovi Unije donose jasnu političku vidljivost i upravljačke prednosti kao i bolju kontrolu Unije nad rizicima i isplatama doprinosa Unije i ostalih donatora. Ne bi se trebali osnivati ako samo dupliciraju ostale postojeće kanale financiranja ili slične instrumente bez ikakve dodatne vrijednosti.
4. Za svaki uzajamni fond Unije osniva se odbor kojim predsjedava Komisija kako bi se osiguralo zastupanje donatora i država članica kao promatrača koji ne daju doprinos te kako bi se odlučilo o korištenju sredstava.
5. Uzajamni fondovi Unije osnivaju se s ograničenim trajanjem utvrđenim u njihovom osnivačkom aktu. To trajanje može se produljiti odlukom Komisije, a na zahtjev odbora predmetnog uzajamnog fonda.
Europski parlament i/ili Vijeće mogu zahtijevati od Komisije da prekine odobravanje sredstva za taj uzajamni fond ili da revidira osnivački akt u cilju likvidacije uzajamnog fonda, kad je to primjereno. U tom slučaju, sva preostala sredstva se na proporcionalnoj osnovi vraćaju u proračun kao opći prihod, te državama članicama koje su dale doprinos i ostalim donatorima.
6. Doprinosi Unije i donatora pohranjuju se na poseban bankovni račun. Doprinosi Unije prenose se na ovaj račun na temelju zahtjeva za plaćanje koji su propisno dokazani predviđanjima isplate, uzimajući u obzir saldo dostupan na računu te proizašlu potrebu za dodatnim isplatama. Predviđanja isplate potrebno je dostavljati na godišnjoj ili, prema potrebi, na polugodišnjoj osnovi.
Doprinosi se ne integriraju u proračun te njima upravlja Komisija pod odgovornošću dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja.
Računovodstveni službenik uzajamnog fonda Unije jest računovodstveni službenik Komisije. Odgovoran je za utvrđivanje računovodstvenih postupaka i kontnog plana koji je zajednički svim uzajamnim fondovima Unije.
Unutarnji revizor Komisije i Revizorski sud imaju iste ovlasti nad uzajamnim fondom kakve imaju i nad drugim djelovanjima koje provodi Komisija.
Računovodstveni službenik otvara i zatvara posebni bankovni račun uzajamnog fonda.
Komisija osigurava strogo razdvajanje dužnosti računovodstvenog službenika i dužnosnika za ovjeravanje.
Financijski izvršitelji Komisije preuzimaju obveze i isplaćuju sredstva kako je utvrđeno u poglavlju 3. glave IV. dijela prvog.
7. Komisija je ovlaštena povući maksimalno 5 % iznosa prikupljenih u uzajamni fond kako bi pokrila svoje troškove upravljanja iz godina u kojima su se doprinosi iz stavka 6. počeli koristiti. Tijekom trajanja uzajamnog fonda, takve naknade za upravljanje izjednačavaju se s namjenskim prihodima u smislu članka 21. stavka 2. točke (b).
Računovodstveni službenik postupa prema nalozima za povrat vezanim za djelovanja koja je financirao uzajamni fond. Prihodi koji nastaju iz otplate tih naloga za povrat vraćaju se na određeni bankovni račun uzajamnog fonda. Poništavanje i odricanje od naloga za povrat vrši se prema pravilima iz članka 80.
8. Komisija dostavlja nacrte svojih odluka o osnivanju, produljenju i likvidaciji uzajamnog fonda Unije nadležnoj komisiji koja je osnovana temeljnim aktom u skladu s kojim Unija daje doprinos uzajamnom fondu Unije.
9. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za vođenje, izvješćivanje i upravljanje uzajamnim fondovima za vanjska djelovanja.
10. Komisija godišnje dostavlja sveobuhvatno i detaljno izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o aktivnostima koje podržavaju uzajamni fondovi Unije, o njihovoj provedbi i učinku, kao i o njihovim financijskim izvještajima. Komisija svoje izvješće prilaže sažetku godišnjih izvješća iz članka 66. stavka 9. trećeg podstavka.
Odjeljak 3.
Ostali načini upravljanja
Članak 188.
Provedba vanjskih djelovanja putem neizravnog upravljanja
1. Provedba djelovanja neizravno provedenih u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podliježe kontroli Komisije i delegacija Unije u skladu s člankom 56. stavkom 2. Takva se kontrola obavlja ili prethodnim odobrenjem ili ex post provjerama ili kombinacijom dvaju postupaka.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za provedbu vanjskih djelovanja kroz neizravno upravljanje.
Članak 189.
Sporazumi o financiranju za provedbu vanjskih djelovanja
1. Za provedbu vanjskih djelovanja stvara se jedan ili više sljedećih instrumenata:
(a)
sporazum o financiranju između Komisije i subjekta ili osobe iz članka 185.;
(b)
ugovor ili sporazum o bespovratnim sredstvima između Komisije i fizičkih ili pravnih osoba odgovornih za obavljanje djelovanja.
Uvjeti pod kojima se dodjeljuje vanjska pomoć određeni su instrumentom kojim se upravlja sporazumima o financiranju ili ugovorima ili sporazumima o bespovratnim sredstvima iz prvog podstavka točke (a) i točke (b).
2. Sporazumi o financiranju sa subjektima iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) sklapaju se do 31. prosinca godine n + 1, pri čemu godina n predstavlja onu u kojoj je preuzeta određena proračunska obveza.
Sporazumi o financiranju utvrđuju razdoblje u kojem subjekti stavka 1. prvog podstavka točke (a) sklapaju pojedinačne ugovore i sporazume o bespovratnim sredstvima kojima se provodi djelovanje. Takvo razdoblje ne traje dulje od tri godine od sklapanja sporazuma o financiranju, izuzev:
(a)
za djelovanja s više donatora;
(b)
za pojedinačne ugovore vezane uz reviziju i evaluaciju;
(c)
u sljedećim izvanrednim okolnostima:
i.
već sklopljenim ugovorima dodaju se klauzule;
ii.
pojedinačni ugovori trebaju se sklopiti nakon prijevremenog raskida postojećeg ugovora;
iii.
promjene subjekta koji se tereti povjerenim zadaćama.
3. Stavak 2. ne primjenjuje se na višegodišnje programe koji se provode podjelom obveza u sljedećim slučajevima:
(a)
Instrument pretpristupne pomoći;
(b)
Instrument za europsko susjedstvo i partnerstvo.
U tim slučajevima, Komisija odmah opoziva odobrena sredstva u skladu sa sektorskim pravilima.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za sporazume o financiranju za provedbu vanjskih djelovanja.
POGLAVLJE III.
Nabava
Članak 190.
Nabava za vanjska djelovanja
1. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o nabavi za vanjska djelovanja.
2. Odredbe poglavlja 1. glave V. dijela prvog, koje se odnose na opće odredbe o nabavi primjenjuju se na ugovore koje uređuje ova glava podložno posebnim odredbama o graničnim vrijednostima i dogovorima za sklapanje vanjskih ugovora utvrđenim u delegiranim aktima donesenim u skladu s ovom Uredbom. Javni naručitelji za potrebe ovog poglavlja jesu:
(a)
Komisija u ime i za račun jedne ili više trećih zemalja;
(b)
subjekti i osobe iz članka 185. kojima su povjerene odgovarajuće zadaće izvršenja proračuna.
3. Postupci nabave moraju se navesti u sporazumima o financiranju iz članka 189.
4. Odredbe ovog poglavlja ne primjenjuju se na djelovanja iz temeljnih akata pojedinih sektora koji se odnose na pomoć za upravljanje krizama, operacije civilne zaštite i operacije humanitarne pomoći.
Članak 191.
Pravila o sudjelovanju u postupcima nadmetanja
1. Sudjelovanje u postupcima nadmetanja otvoreno je pod jednakim uvjetima svim osobama obuhvaćenima Ugovorima i svim fizičkim i pravnim osobama u skladu s posebnim odredbama temeljnih instrumenata koji uređuju predmetni sektor suradnje.
2. U slučajevima iz članka 54. stavka 2., može se donijeti odluka, u izvanrednim okolnostima koje propisno opravda odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, da se dopusti državljanima trećih zemalja, izuzev onih iz stavka 1., nadmetanje za sklapanje ugovora.
3. U slučaju primjene sporazuma o širenju tržišta za nabavu robe ili usluga u kojem je Unija jedna od stranaka, nabave koje se financiraju iz proračuna također su otvorene državljanima trećih zemalja, osim onih iz stavka 1. i stavka 2., pod uvjetima iz tog sporazuma.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za sudjelovanje u postupcima nadmetanja.
POGLAVLJE IV.
Bespovratna sredstva
Članak 192.
Financiranje vanjskog djelovanja u cijelosti
Određeno djelovanje smije se financirati u cijelosti iz proračuna samo ako je to od presudne važnosti za njegovo izvršavanje.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za financiranje vanjskog djelovanja u cijelosti.
Članak 193.
Pravila koja se primjenjuju na bespovratna sredstva za vanjska djelovanja
Postupci za dodjelu bespovratnih sredstava koje primjenjuju subjekti iz članka 185. utvrđuju se u sporazumima koje sklapaju Komisija i ti subjekti.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima za postupke dodjele bespovratnih sredstava koji se primjenjuju u neizravnom upravljanju.
POGLAVLJE V.
Revizija računa
Članak 194.
Revizija Unije u vanjskom djelovanju
Svaki sporazum o financiranju između Komisije i subjekta iz članka 185. ili sporazum o bespovratnim sredstvima ili odluka o dodjeli bespovratnih sredstava mora izričito utvrditi ovlasti revizije Komisije i Revizorskog suda, na temelju dokumenata i na licu mjesta, nad svim izvoditeljima i podizvoditeljima koji su primili sredstva Unije.
GLAVA V.
EUROPSKI UREDI
Članak 195.
Europski uredi
1. Za potrebe ove glave, „europski uredi” administrativne su strukture koje osniva jedna institucija ili više njih radi izvršavanja posebnih zadaća koje se međusobno preklapaju.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o području primjene europskih ureda i delegacija institucija u europskim uredima.
2. Ova se glava primjenjuje na djelovanje OLAF-a, osim članaka 198., 199. i 200.
3. Dio prvi i dio treći primjenjuju se na poslovanje europskih ureda, osim ako je drukčije određeno ovom glavom.
Članak 196.
Odobrena sredstva vezana za europske urede
1. Odobrena sredstva za svaki europski ured, čiji se ukupan iznos unosi na posebnu proračunsku liniju u dijelu proračuna koji se odnosi na Komisiju, detaljno se navodi u Prilogu tom dijelu.
Prilog ima oblik računa prihoda i rashoda, podijeljenog na isti način kao i dijelovi proračuna.
Odobrena sredstva navedena u tom Prilogu obuhvaćaju sve financijske zahtjeve svakog pojedinog europskog ureda u izvršavanju njegovih dužnosti u ime institucija.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o odobrenim sredstvima za europske urede, uključujući delegiranje određenih zadaća od strane računovodstvenog službenika, riznicu i bankovne račune.
2. Plan radnih mjesta svakog pojedinog europskog ureda prilaže se onom Komisije.
3. Direktor svakog europskog ureda donosi odluke o prijenosima u okviru priloga iz stavka 1. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o takvim prijenosima.
4. Financijski izvještaji svakog pojedinog europskog ureda čine sastavni dio financijskih izvještaja Unije iz članka 141.
Članak 197.
Dužnosnik za ovjeravanje europskih ureda
Komisija, vezano za odobrena sredstva navedena u prilogu za svaki europski ured delegira direktoru predmetnog europskog ureda ovlasti dužnosnika za ovjeravanje, u skladu s člankom 65.
Članak 198.
Računi međuinstitucionalnih europskih ureda
1. Svaki međuinstitucionalni europski ured sastavlja analitičke račune svojih rashoda kako bi se osiguralo utvrđivanje udjela pruženih usluga svakoj od pojedinih institucija. Direktor pojedinog europskog ureda donosi, nakon odobrenja svog upravljačkog odbora, kriterije na kojima se temelji računovodstveni sustav.
2. Primjedbe koje se odnose na određene proračunske linije u koje se unosi ukupan iznos odobrenih sredstava za svaki međuinstitucionalni europski ured daju procjenu troška usluga koje je ured pružio svakoj pojedinoj instituciji. To se temelji na analitičkim računima iz stavka 1.
3. Svaki međuinstitucionalni europski ured obavješćuje predmetne institucije o rezultatima analitičkih računa.
Članak 199.
Delegiranje ovlasti dužnosnika za ovjeravanje za međuinstitucionalne europske urede
1. Svaka institucija može delegirati ovlasti dužnosnika za ovjeravanje na direktora međuinstitucionalnog europskog ureda radi upravljanja odobrenim sredstvima koja su unesena u njezin dio te postaviti ograničenja i uvjete za to delegiranje ovlasti.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o delegiranju ovlasti dužnosnika za ovjeravanje na direktora međuinstitucionalnog europskog ureda.
2. Unutarnji revizor Komisije izvršava sve odgovornosti propisane u glavi IV. poglavlju 9. dijela prvog.
Članak 200.
Pružanje usluga trećim stranama
Ako ovlasti europskog ureda uključuju opskrbu trećih strana za financijski interes, njegov direktor, nakon odobrenja svojeg upravljačkog odbora, utvrđuje posebne odredbe kojima se uređuje način na koji se takva opskrba treba obavljati kao i vođenje odgovarajućih računa.
GLAVA VI.
ADMINISTRATIVNA ODOBRENA SREDSTVA
Članak 201.
Opće odredbe
1. Dio prvi i dio treći dio primjenjuju se na odobrena administrativna sredstva, osim ako je drukčije određeno ovom glavom.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o opsegu odobrenih administrativnih sredstava i jamstvima za najam.
Članak 202.
Obveze
1. Od 15. listopada svake godine, obveze za redovne administrativne rashode mogu se preuzimati unaprijed na teret odobrenih sredstava predviđenih za sljedeću financijsku godinu. Takve obveze, međutim, ne smiju premašiti jednu četvrtinu odobrenih sredstava koje su odredili Europski parlament i Vijeće za odgovarajuću proračunsku liniju za tekuću financijsku godinu. Ne primjenjuju se na nove rashode čija vrsta još nije u načelu odobrena u prošlom propisno donesenom proračunu.
2. Rashodi koji se plaćaju unaprijed u skladu sa zakonskim ili ugovornim odredbama, na primjer zakup, mogu dovesti do toga da se za plaćanja od 1. prosinca nadalje terete odobrena sredstva za sljedeću financijsku godinu. U tom slučaju ne primjenjuje se ograničenje iz stavka 1.
Članak 203.
Posebne odredbe vezane za administrativna odobrena sredstva
1. Administrativna odobrena sredstva su nediferencirana odobrena sredstva.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o opsegu odobrenih administrativnih sredstava, uključujući objekte i predujmove osoblju i članovima institucija.
2. Administrativni rashodi koji proizlaze iz ugovora koji obuhvaćaju razdoblja koja se protežu izvan financijske godine, bilo u skladu s lokalnom praksom ili u odnosu na opskrbu opremom, terete proračun financijske godine u kojoj se ostvaruju.
3. Sve institucije dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću do 1. lipnja svake godine radni dokument o svojoj politici vezanoj za nekretnine koji sadržava sljedeće podatke:
(a)
za svaku nekretninu, rashode i površinu koji pokrivaju odobrena sredstva odgovarajućih proračunskih linija;
(b)
očekivan razvoj globalnog programiranja površine i lokacija za nadolazeće godine s opisom projekata vezanih uz nekretnine u fazi planiranja koji su već utvrđeni;
(c)
završne uvjete i troškove, kao i odgovarajuće podatke vezane za provedbu novih projekata vezanih za nekretnine koji su prethodno dostavljeni Europskom parlamentu i Vijeću u postupku utvrđenom u stavku 4. i stavku 5., a koji nisu uključeni u radne dokumente prethodne godine.
4. O svim projektima vezanim za nekretnine koji bi mogli imati znatan financijski učinak za proračun, institucija obavješćuje Europski parlament i Vijeće što je ranije moguće o potrebnoj građevinskoj površini i okvirnom planiranju prije nego što se obavi ispitivanje na lokalnom tržištu, u slučaju ugovora u vezi s nekretninama, ili prije nego što se izdaju pozivi za sudjelovanje u nadmetanju, u slučaju građevinskih radova.
5. Za sve projekte vezane za nekretnine koji bi mogli imati znatan financijski učinak za proračun, institucija predočava projekt vezan za nekretnine, uključujući njegove detaljne procjene troškova te njegovo financiranje, kao i popis nacrta ugovora koji se namjeravaju koristiti, te traži odobrenje Europskog parlamenta i Vijeća prije nego što se ugovori sklope. Na zahtjev institucije, dokumenti dostavljeni u odnosu na projekt vezan za nekretnine smatraju se povjerljivim.
Osim u slučajevima više sile, Europski parlament i Vijeće raspravljaju o projektu vezanom za nekretnine u roku od četiri tjedna od njegova primitka od strane obiju institucija.
Projekt vezan za nekretnine smatra se odobrenim po isteku ovog razdoblja od četiri tjedna, osim ako Europski parlament i Vijeće u tom vremenskom razdoblju donesu odluku suprotnu prijedlogu.
Ako Europski parlament i/ili Vijeće tijekom tog razdoblja od četiri tjedna iskaže opravdanu zabrinutost, razdoblje se produljuje za dva tjedna.
Ako Europski parlament ili Vijeće donesu odluku koja je suprotna projektu vezanom za nekretnine, predmetna institucija povlači svoj prijedlog i može dostaviti novi.
6. U slučajevima više sile, podaci iz stavka 4. mogu se dostaviti zajedno s projektom vezanim za nekretnine. Europski parlament i Vijeće raspravljaju o projektu vezanom za nekretnine u roku od 2 tjedna od njegova primitka od strane obje institucije. Projekt vezan za nekretnine smatra se odobrenim po isteku ovog razdoblja od dva tjedna, osim ako Europski parlament ili/i Vijeće u tom razdoblju donesu odluku suprotnu prijedlogu.
7. Sljedeći projekti vezani za nekretnine smatraju se projektima koji će vjerojatno imati znatan financijski učinak za proračun:
i.
sva stjecanja zemljišta;
ii.
stjecanje, prodaja, građevinska obnova, izgradnja objekata ili svi projekti koji kombiniraju ove elemente, a koji se trebaju provesti u istom vremenskom okviru, ako koji prekoračuju iznos od 3 000 000 eura;
iii.
svi novi ugovori u vezi s nekretninama (uključujući plodouživanja, dugoročne zakupe i produljenja ugovora u vezi s nekretninama pod manje povoljnim uvjetima) koji nisu obuhvaćeni točkom ii. s godišnjim troškovima od najmanje 750 000 eura;
iv.
produljenje ili obnova postojećih ugovora u vezi s nekretninama (uključujući plodouživanje i dugoročne zakupe) pod istim ili povoljnijim uvjetima, s godišnjim troškovima od najmanje 3 000 000 eura.
Ovaj stavak primjenjuje se i na projekte vezane za nekretnine koji su međuinstitucionalne naravi, kao i na delegiranja Unije.
8. Ne dovodeći u pitanje članak 17., projekt stjecanja objekta može se financirati zajmom koji podliježe prethodnom odobrenju Europskog parlamenta i Vijeća.
Zajmovi se ugovaraju i vraćaju u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja i uzimajući u obzir najbolji financijski interes Unije.
Kad institucija predloži financiranje stjecanja putem zajma, plan financiranja koji se treba dostaviti zajedno sa zahtjevom za prethodno odobrenje predmetne institucije, navodi posebno maksimalnu razinu financiranja, razdoblje financiranja, vrstu financiranja, uvjete financiranja i uštede u usporedbi s ostalim vrstama ugovornih odnosa.
Europski parlament i Vijeće raspravljaju o zahtjevu za prethodno odobrenje u roku od četiri tjedna, s mogućim jednokratnim produljenjem od dva tjedna, od njegova primitka od strane obje institucije. Stjecanje putem zajma smatra se odbijenim ako ga Europski parlament i Vijeće izričito ne odobre u zadanom roku.
GLAVA VII.
STRUČNJACI
Članak 204.
Plaćeni vanjski stručnjaci
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o plaćenim vanjskim stručnjacima, uključujući poseban postupak za odabir fizičkih osoba kao plaćenih vanjskih stručnjaka za pomoć institucijama u evaluaciji zahtjeva za bespovratna sredstva, projekata i ponuda, te za davanje mišljenja i savjeta u posebnim slučajevima.
Takvi se stručnjaci plaćaju na temelju fiksnog iznosa najavljenog unaprijed, a biraju se na temelju njihove stručne sposobnosti. Odabir se vrši na temelju uvjeta sposobnosti poštujući načela nediskriminacije, jednakog postupanja i izostanka sukoba interesa.
DIO TREĆI
ZAVRŠNE I PRIJELAZNE ODREDBE
Članak 205.
Prijelazne odredbe
1. S obzirom na fondove iz članka 175. stavka 1. za koje se temeljni akti stavljaju izvan snage prije 1. siječnja 2013., odobrena sredstva koja su opozvana primjenom članka 178. mogu se opet staviti na raspolaganje u slučaju očite pogreške koja se može pripisati isključivo Komisiji ili u slučaju više sile koja ima ozbiljne posljedice za provedbu operacija koje podupiru ti fondovi.
2. Za prijenose odobrenih sredstava vezano za rashode poslovanja iz uredbi (EZ) br. 1260/1999, (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 1080/2006, (EZ) br. 1081/2006, (EZ) br. 1083/2006, (EZ) br. 1084/2006 i (EZ) br. 1198/2006 za koje tek treba izvršiti plaćanja Unije za financijsko podmirivanje nepodmirenih obveza Unije do zaključivanja pomoći, Komisija može izvršiti prijenose iz jedne glave na drugu, pod uvjetom da su predmetna odobrena sredstva za isti cilj ili da se odnose na inicijative Unije ili na tehničku pomoć i inovativne mjere te se prenose na mjere iste naravi.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o detaljnim pravilima o prijelaznim odredbama.
Članak 206.
Zahtjevi Europskog parlamenta i Vijeća za informacije
Europski parlament i Vijeće ovlašteni su na dobivanje svih informacija ili objašnjenja koja se odnose na proračunska pitanja u okviru područja svojih nadležnosti.
Članak 207.
Granične vrijednosti i iznosi
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 210. o svim graničnim vrijednostima i iznosima utvrđenima u ovoj Uredbi, ne dovodeći u pitanje članak 118.
Članak 208.
Okvirna financijska uredba za tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu
1. Komisija je ovlaštena usvojiti financijsku uredbu putem delegiranog akta u skladu s člankom 210. za tijela koja su osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu, a koja su pravne osobe te primaju doprinose koji terete proračun.
Okvirna uredba temelji se na načelima i pravilima određenima ovom Uredbom.
Financijska pravila tih tijela ne smiju odstupati od okvirne financijske uredbe osim ako njihove specifične potrebe to zahtijevaju, ali uz prethodni pristanak Komisije.
2. Razrješnicu za izvršenje proračuna tijela iz stavka 1. daje Europski parlament na preporuku Vijeća. Tijela iz stavka 1. u potpunosti surađuju s institucijama uključenima u postupak davanja razrješnice i osiguravaju, prema potrebi, sve dodatne potrebne informacije, uključujući sudjelovanjem na sastancima odgovarajućih tijela.
3. Unutarnji revizor Komisije ima jednake ovlasti u odnosu na tijela iz stavka 1. kao što ih ima u odnosu na Komisiju.
4. Neovisni vanjski revizor potvrđuje da godišnji financijski izvještaji svih tijela iz stavka 1. propisno iskazuju prihode, rashode i financijsko stanje odgovarajućeg tijela prije konsolidacije završnih financijskih izvještaja Komisije. Osim ako je drukčije propisano u temeljnom aktu iz stavka 1., Revizorski sud sastavlja posebno godišnje izvješće o svakom tijelu u skladu sa zahtjevima članka 287. stavka 1. UFEU-a. U pripremi ovog izvješća, Sud u obzir uzima reviziju koju je izvršio neovisni vanjski revizor te radnje poduzete kao odgovor na nalaze revizora.
Članak 209.
Ogledna financijska uredba za tijela javno-privatnog partnerstva
Tijela koja imaju pravnu osobnost, osnovana temeljnim aktom, a kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva usvajaju vlastita financijska pravila.
Ta pravila uključuju skup načela koja su potrebna kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje sredstvima Unije.
Komisija je ovlaštena donijeti oglednu financijsku uredbu putem delegiranog akta u skladu s člankom 210. koja utvrđuje načela potrebna kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje sredstvima Unije i koja se temelji na članku 60.
Financijska pravila tih tijela ne smiju odstupati od okvirne financijske uredbe, osim ako njihove specifične potrebe to zahtijevaju i uz prethodni pristanak Komisije.
Članak 210.
Postupak delegiranja
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Delegiranje ovlasti iz članaka 8., 11., 13., 19., 21., 22., 23., 25., 26., 29., 30., 31., 34., 35., 38., 41., 44., 49., 53., 54., 57., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 72., 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 80., 81., 83., 84., 85., 86., 87., 88., 89., 90., 92., 93., 98., 99., 100., 101., 103., 104., 105., 106., 107., 108., 109., 110., 111., 112., 113., 114., 115., 116., 117., 118., 119., 121., 122., 123., 124., 125., 126., 128., 129., 130., 131., 132., 133., 134., 135., 137., 138., 139., 140., 142., 144., 181., 183., 184., 186., 187., 188., 189., 190., 191., 192., 193., 195., 196., 199., 201., 203., 204., 205., 207., 208. i 209. dodjeljuje se Komisiji do kraja prvog višegodišnjeg financijskog okvira nakon 2013. iz članka 312. UFEU-a. Komisija priprema izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije dvije godine prije završetka prvog višegodišnjeg financijskog okvira nakon 2013. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja koja odgovaraju višegodišnjim financijskim okvirima, osim ako se Europski parlament ili Vijeće usprotive takvom produljenju najkasnije tri mjeseca prije završetka svakog razdoblja važenja odgovarajućeg višegodišnjeg financijskog okvira.
3. Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo koje vrijeme opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 8., 11., 13., 19., 21., 22., 23., 25., 26., 29., 30., 31., 34., 35., 38., 41., 44., 49., 53., 54., 57., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 72., 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 80., 81., 83., 84., 85., 86., 87., 88., 89., 90., 92., 93., 98., 99., 100., 101., 103., 104., 105., 106., 107., 108., 109., 110., 111., 112., 113., 114., 115., 116., 117., 118., 119., 121., 122., 123., 124., 125., 126., 128., 129., 130., 131., 132., 133., 134., 135., 137., 138., 139., 140., 142., 144., 181., 183., 184., 186., 187., 188., 189., 190., 191., 192., 193., 195., 196., 199., 201., 203., 204., 205., 207., 208. i 209. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim Komisija donese delegirani akt, ona ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen u skladu s člancima 8., 11., 13., 19., 21., 22., 23., 25., 26., 29., 30., 31., 34., 35., 38., 41., 44., 49., 53., 54., 57., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 72., 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 80., 81., 83., 84., 85., 86., 87., 88., 89., 90., 92., 93., 98., 99., 100., 101., 103., 104., 105., 106., 107., 108., 109., 110., 111., 112., 113., 114., 115., 116., 117., 118., 119., 121., 122., 123., 124., 125., 126., 128., 129., 130., 131., 132., 133., 134., 135., 137., 138., 139., 140., 142., 144., 181., 183., 184., 186., 187., 188., 189., 190., 191., 192., 193., 195., 196., 199., 201., 203., 204., 205., 207., 208. i 209. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 211.
Preispitivanje
Uredba se preispituje kadgod je to potrebno, a u svakom slučaju najkasnije dvije godine prije završetka prvog višegodišnjeg financijskog okvira nakon 2013.
Takva revizija između ostalog uključuje provedbu odredbi glave VIII. dijela prvog.
Članak 212.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ, Euratom) br. 1605/2002 stavlja se izvan snage od 1. siječnja 2013. izuzev:
(a)
članaka 53. do 57. koji se nastavljaju primjenjivati na sve obveze preuzete do 31. prosinca 2013.;
(b)
članka 166. stavka 3. točke (a) koja se nastavlja primjenjivati na sve obveze preuzete do 31. prosinca 2012.; te
(c)
članka 166. stavka 3. točke (b) koja se nastavlja primjenjivati na sve obveze preuzete između 1. siječnja 2013. i 31. prosinca 2013.
Glava VI. dijela prvog Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 može se nastaviti primjenjivati za sporazume o bespovratnim sredstvima i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava priopćene do 31. prosinca 2013. u okviru ukupnih proračunskih obveza za 2012. ili ranije godine, u slučaju da odgovorni dužnosnik za ovjeravanje tako odluči, a poštujući načela jednakog postupanja i transparentnosti.
Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu.
Članak 213.
Preispitivanje u vezi s ESVD-om
Članak 68. stavak 1. treći podstavak i članak 98. stavak 2. drugi podstavak preispitat će se 2013., uzimajući u obzir specifičnosti ESVD-a, a osobito delegacijâ Unije te, prema potrebi, mogućnost odgovarajućeg financijskog upravljanja ESVD-a.
Članak 214.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2013. uz iznimku:
(a)
članaka 58. do 63. koji se primjenjuju samo na obveze preuzete od 1. siječnja 2014.,
(b)
članka 50. stavka 1. drugog podstavka točke (c), te članaka 82., 139. i 140. koji se primjenjuju od 1. siječnja 2014.,
(c)
članaka 177., 179. i 210. koji se primjenjuju od 27. listopada 2012.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 25. listopada 2012.