РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 12942013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 г.
за създаване на програма за действие за митниците в Европейския съюз за периода 2014-2020 г. („Митници 2020“) и за отмяна на Решение № 624/2007/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 33 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
Прилаганата преди 2014 г. многогодишна програма за действие за митниците допринесе значително за улесняване и задълбочаване на сътрудничеството между митническите органи в рамките на Съюза. Много дейности в митническата сфера са от трансгранично естество, като включват и засягат всички държави членки - и поради това те не могат да се осъществяват по ефективен и ефикасен начин от отделните държави членки. Програма „Митници“ на равнището на Съюза, която се прилага от Комисията, предоставя на държавите членки рамка на равнището на Съюза за развитие на тези дейности за сътрудничество при по-голяма ефективност на разходите, отколкото ако всяка държава членка изградеше собствена рамка за сътрудничество на двустранна или многостранна основа. Поради това е целесъобразно да се осигури продължаване на предишната многогодишна програма за действие за митниците чрез създаване на нова програма в същата област - програма „Митници 2020“ („Програмата“).
(2)
Дейностите по Програмата, а именно европейските информационни системи, съвместните действия за митническите служители и общите инициативи за обучение, ще допринесат за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като укрепят функционирането на вътрешния пазар. Програмата активно ще укрепва функционирането на митническия съюз чрез осигуряването на рамка за дейности, насочени към по-ефикасни и модернизирани митнически органи, укрепване на конкурентоспособността на предприятията, насърчаване на заетостта и рационализиране и координиране на действията на държавите членки за защита на техните и на Съюза финансови и икономически интереси, така че предприятията и гражданите да могат да се възползват от пълния потенциал на вътрешния пазар и световната търговия.
(3)
С оглед да се подкрепи процесът на присъединяване и асоцииране на трети държави, Програмата следва да бъде отворена за участие за присъединяващи се държави и държави кандидатки, както и за потенциални кандидати и държави партньори по европейската политика за съседство, ако са изпълнени някои условия. Предвид нарастващата взаимосвързаност на световната икономика Програмата следва да продължава да предоставя възможност за включване на външни експерти, например служители на трети държави, представители на международни организации или икономически оператори, в определени дейности. Участието на външни експерти се счита от съществено значение, когато целите на дадена програма не могат да бъдат постигнати без приноса на тези експерти. Създаването на Европейската служба за външна дейност под ръководството на Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност улеснява постигането на координация и съгласуваност на политиката в една област, която е важен елемент от външнополитическите стратегии и действия на Съюза както на двустранна, така и на многостранна основа.
(4)
При формулирането на целите на Програмата следва да се вземат предвид набелязаните проблеми и предизвикателства в митническата сфера през следващото десетилетие. Програмата следва да запази значението си в изключително важни области като съгласуваното прилагане на правото на Съюза в митническата сфера и свързаните с нея въпроси. Освен това Програмата следва да бъде насочена към защита на финансовите и икономическите интереси на Съюза и към защита на безопасността и сигурността. Това следва да обхваща, inter alia, сътрудничество и обмен на информация между органите за наблюдение на вътрешния пазар, както национални, така и на Съюза, и митническите органи. Програмата освен това следва да бъде насочена към улесняване на търговията, inter alia, чрез съвместни усилия за борба с измамите и увеличаване на административния капацитет на митническите органи. В тази перспектива следва да бъде осъществен анализ на ползите и разходите по отношение на детекторното оборудване и свързаната с него технология, за да се улесни придобиването на модерни инструменти за митнически контрол от митническите органи след 2020 г. Следва да бъдат разгледани и методите, улесняващи придобиването на модерни инструменти за митнически контрол, включително съвместни обществени поръчки.
(5)
Прилаганите преди 2014 г. инструменти по Програмата са доказали целесъобразността си и поради това следва да се запазят. С оглед на необходимостта от по-структурирано оперативно сътрудничество следва да се прибавят допълнителни инструменти - експертни екипи, съставени от експерти на Съюза и национални експерти, за съвместно изпълнение на задачи в конкретни области, както и действия за изграждане на капацитет в публичната администрация с цел да се осигури специализирано съдействие на участващите държави, които имат нужда от развитие на административен капацитет.
(6)
Европейските информационни системи изпълняват изключително важна роля за укрепване на митническите системи в рамките на Съюза и поради това следва да продължат да се финансират по Програмата. Освен това следва да се осигури възможност за включване в Програмата на нови информационни системи, свързани с митниците и създадени съгласно правото на Съюза. Европейските информационни системи, когато това е уместно, следва да се основават на модели за споделено разработване и обща ИТ архитектура, с цел да се увеличи гъвкавостта и ефикасността на митническата администрация.
(7)
Изграждането на компетентност на човешките ресурси следва да бъде също така осъществено под формата на общо обучение и следва да се реализира чрез Програмата. Необходимо е митническите служители да разширяват и актуализират своите знания и умения, необходими за обслужване на потребностите на Съюза. Програмата следва да има съществен принос за укрепването на капацитета на човешките ресурси чрез засилена подкрепа за обучение, насочена към митническите служители и икономическите оператори. За тази цел настоящият подход на Съюза за общо обучение, който се основава главно на развитието на централно електронно обучение, следва да се превърне в многостранна програма за подпомагане на обучението за нуждите на Съюза.
(8)
Програмата „Митници 2020“ следва да отдаде дължимото значение и да задели подходяща част от своя бюджет за функционирането на съществуващите европейски информационни системи в митническата сфера и за разработването на нови европейски информационни системи, необходими за изпълнението на Митническия кодекс на Съюза. Същевременно следва да се заделят подходящи средства за дейности, чиято цел е да обединява служители, които работят с митниците, както и за изграждането на компетентност на човешките ресурси. Освен това Програмата следва да предвижда определена степен на бюджетна гъвкавост, необходима, за да се отговоря на промените в приоритетите на политиките.
(9)
Програмата следва да обхваща период от седем години, за да се съгласува нейната продължителност с тази на многогодишната финансова рамка, определена в Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (2).
(10)
Настоящият регламент определя финансов пакет за целия срок на Програмата, който да представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (3), за Европейския парламент и Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(11)
В съответствие с ангажимента на Комисията за съгласуваност и опростяване на програмите за финансиране, посочен в нейното съобщение от 19 октомври 2010 г., озаглавено „Преглед на бюджета на ЕС“, ресурсите следва да се споделят с други инструменти на Съюза за финансиране, ако предвидените дейности по Програмата са насочени към цели, които са общи за различни инструменти за финансиране, като обаче се изключва двойното финансиране. Действията по Програмата следва да гарантират съгласуваност при използването на ресурсите на Съюза в подкрепа на функционирането на митническия съюз.
(12)
Необходимите мерки за финансовото изпълнение на настоящия регламент следва да се приемат в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) и в съответствие с Делегиран регламент (ЕС, Евратом) № 1268/2012 на Комисията (5).
(13)
Финансовите интереси на Съюза следва да се защитават чрез подходящи мерки през целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, недължимо платени или неправомерно използвани средства, а в случаите, когато е уместно - санкции.
(14)
Сътрудничеството относно интелигентната оценка на риска е жизненоважно, за да се даде възможност на надеждните предприятия да се възползват максимално от опростяването на електронната администрация на митниците, и позволява да се отстранят нередностите.
(15)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на създаването на годишните работни програми. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(16)
За да се реагира по подходящ начин на промените в приоритетите на политиките, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с изменение на списъка от показатели за измерване на постигането на специфичните цели и промяна на индикативните суми, разпределени за всеки вид дейност. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(17)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаване на многогодишна програма за подобряване на функционирането на митническия съюз, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, тъй като те не могат ефикасно да извършват сътрудничеството и координацията, необходими за осъществяването на Програмата,но поради нейния мащаб и последици може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(18)
За изпълнението на Програмата Комисията следва да се подпомага от комитета по програма „Митници 2020“.
(19)
С цел улесняване на оценката на Програмата следва от самото начало да се въведе подходяща рамка за мониторинг на резултатите от Програмата. Следва да се извърши и междинна оценка на изпълнението на целите на Програмата, нейната ефикасност и нейната добавена стойност на европейско равнище. Освен това в крайната оценка следва да се разгледа дългосрочното въздействие на Програмата и ефекта от нея във връзка с устойчивостта. Следва да се осигури пълна прозрачност чрез редовно докладване относно мониторинга и оценката пред Европейския парламент и Съвета. Тези оценки следва да се основават на показатели, с които се измерва ефекта от Програмата спрямо предварително определени базови нива. Показателите следва,inter alia, да измерват времето, през което общата комуникационна мрежа е на разположение без сривове в системата, тъй като това е условие за правилното функциониране на всички европейски информационни системи, за да могат митническите органи да си сътрудничат ефикасно в рамките на митническия съюз.
(20)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) урежда обработването на лични данни, извършвано в държавите членки във връзка с настоящия регламент и под надзора на компетентните органи на държавите членки, по-специално определените от тях независими публични органи. Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8) урежда от своя страна обработването на лични данни, извършвано от Комисията в рамките на настоящия регламент и под контрола на Европейския надзорен орган по защита на данните. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, предвидени в Директива 95/46/ЕО, и всеки обмен или предаване на информация от страна на Комисията следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, предвидени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
(21)
Настоящият регламент заменя Решение № 624/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9). Поради това посоченото решение следва да бъде отменено,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. Създава се многогодишна програма за действие „Митници 2020“ („Програмата“) с цел да се подпомогне функционирането на митническия съюз.
2. Програмата обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„митнически органи“ означава органите, които отговарят за прилагането на правилата относно митниците;
(2)
„външни експерти“ означава:
а)
представители на държавни органи, включително от държави, които не участват в Програмата, съгласно член 3, параграф 2;
б)
икономически оператори и организации, представляващи икономически оператори;
в)
представители на международни и други организации в митническата сфера.
Член 3
Участие в Програмата
1. Участващи държави са държавите членки и държавите, посочени в параграф 2, ако са изпълнени условията, установени в същия параграф.
2. Програмата е отворена за участие за всяка от следните държави:
а)
присъединяващи се държави, държави кандидатки и потенциални кандидати, които се ползват от предприсъединителна стратегия в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези държави в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения, решения на Съвета за асоцииране или подобни споразумения;
б)
държавите партньори по европейската политика за съседство, при условие че тези държави са постигнали достатъчно ниво на сближаване на съответното законодателство и административни методи с тези на Съюза.
Съответните държави партньори, посочени в първа алинея, буква б), участват в Програмата в съответствие с разпоредбите, които подлежат на определяне съвместно с тези държави след сключването на рамкови споразумения относно тяхното участие в програми на Съюза.
Член 4
Принос към дейностите по Програмата
Външни експерти могат да бъдат поканени да осигурят принос към избрани дейности, организирани по Програмата, когато това е от съществено значение за постигането на целите, посочени в членове 5 и 6. Външните експерти се подбират от Комисията заедно с участващите държави въз основа на техните умения, опит и знания, свързани със съответните специфични дейности.
Член 5
Обща цел и специфични цели
1. Общата цел на Програмата е да се подпомогне функционирането и модернизирането на митническия съюз, за да се укрепи вътрешният пазар посредством сътрудничество между участващите държави, техните митнически органи и техните служители. Осъществяването на общата цел минава през постигането на специфични цели.
2. Специфичните цели включват подкрепа за митническите органи при защитата на финансовите и икономическите интереси на Съюза и на държавите членки, включително борбата с измамите и защита на правата върху интелектуалната собственост, повишаване на безопасността и сигурността, защита на гражданите и опазване на околната среда, подобряване на административния капацитет на митническите органи и укрепване на конкурентоспособността на европейските предприятия.
Тези специфични цели се постигат по-специално чрез:
а)
компютризация;
б)
осигуряването на модерен и хармонизиран подход към митническите режими и проверки;
в)
улесняване на законната търговия;
г)
намаляване на разходите за привеждане в съответствие с изискванията и намаляване на административната тежест; и
д)
подобряване на функционирането на митническите органи.
3. Постигането на специфичните цели се измерва въз основа на показателите, изброени в приложение I. При необходимост тези показатели могат да бъдат преработени в хода на Програмата.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 15 с оглед изменение на списъка от показателите, предвиден в приложение I.
Член 6
Оперативни цели
Оперативните цели на Програмата са следните:
а)
подпомагане на изготвянето, съгласуваното прилагане и ефективното изпълнение на правото и политиката на Съюза в митническата сфера,
б)
разработване, подобряване, експлоатиране и подкрепа за европейските информационни системи в митническата сфера,
в)
идентифициране, разработване, споделяне и прилагане на най-добрите работни практики и административни процедури, по-специално в допълнение на дейностите по сравнителен анализ,
г)
укрепване на уменията и компетентностите на митническите служители,
д)
подобряване на сътрудничеството между митническите органи и международни организации, трети държави, други държавни органи, включително органи на Съюза и национални органи за наблюдение на пазара, както и икономически оператори и организации, представляващи икономически оператори.
ГЛАВА II
ДОПУСТИМИ ДЕЙСТВИЯ
Член 7
Допустими действия
Програмата предоставя при условията, определени в годишната работна програма, посочена в член 14, финансова подкрепа за следните видове действия:
a)
съвместни действия:
i)
семинари и работни срещи;
ii)
проектни групи, които обикновено са съставени от ограничен брой държави, действат в рамките на ограничен период от време и са насочени към реализацията на предварително определена цел с точно определен краен резултат, включително координация или сравнителен анализ;
iii)
работни посещения, организирани от участващите държави или друга държава, с цел да се даде възможност на служителите да придобият или увеличат своя експертен опит или знания по митническите въпроси; при работни посещения, организирани на територията на трети държави, допустимите разходи за финансиране по Програмата са само пътните и дневните разходи (надбавка за настаняване и дневна надбавка);
iv)
дейности по мониторинг, провеждани от съвместни екипи, съставени от служители на Комисията и служители на участващите държави, за анализ на митнически практики, установяване на трудности при прилагането на правилата и, когато е целесъобразно, изготвяне на предложения за адаптиране на правилата и работните методи на Съюза;
v)
експертни екипи, а именно организирани форми на сътрудничество, които са създадени за ограничен период от време или за постоянно, и обединяват експертен опит за изпълнение на задачи в специфични области или за извършване на оперативни дейности, евентуално с помощта на услуги за сътрудничество в реално време, административна помощ и инфраструктурни съоръжения и оборудване;
vi)
изграждане на капацитет на митническата администрация и помощни действия;
vii)
проучвания;
viii)
съвместно разработени комуникационни действия;
ix)
всички други дейности, които подпомагат общите, специфичните и оперативните цели, определени в членове 5 и 6;
б)
изграждане на капацитет в областта на информационните технологии (ИТ): разработка, поддръжка, експлоатация и контрол на качеството на съюзните компоненти в европейските информационни системи, установени в приложение II, раздел А, и нови европейски информационни системи, създадени съгласно правото на Съюза;
в)
изграждане на компетентност на човешките ресурси: общи действия за обучение с цел да се подпомогне развитието на необходимите професионални умения и знания във връзка с митниците.
Член 8
Специални разпоредби по изпълнението за съвместни действия
1. Участието в съвместните действия, посочени в член 7, буква а), се осъществява на доброволна основа.
2. Участващите държави гарантират, че за участие в съвместните действия се избират служители с подходящ профил и квалификация.
3. Участващите държави предприемат по целесъобразност необходимите мерки за осъществяване на съвместните действия, по-специално чрез повишаване на осведомеността за тези действия и като гарантират оптимално използване на получените крайни резултати.
Член 9
Специални разпоредби по изпълнението за изграждане на ИТ капацитет
1. Комисията и участващите държави гарантират, че европейските информационни системи, посочени в приложение II, раздел А, се разработват, експлоатират и поддържат по подходящ начин.
2. В сътрудничество с участващите държави Комисията координира аспектите по създаването и функционирането на съюзните компоненти, които са изброени в приложение II, раздел Б, и несъюзните компоненти, описани в приложение II, раздел В, на европейските информационни системи, посочени в приложение II, раздел А, които са необходими с цел да се осигури тяхната оперативност, взаимосвързаност и непрекъснато усъвършенстване.
3. Съюзът поема разходите за закупуване, развиване, инсталиране, поддръжка и ежедневно функциониране на съюзните компоненти. Разходите за закупуване, развиване, инсталиране, поддръжка и ежедневно функциониране на несъюзните компоненти се поемат от участващите държави.
Член 10
Специални разпоредби по изпълнението за изграждането на компетентност на човешките ресурси
1. Участието в общите действия за обучение, посочени в член 7, буква в), се осъществява на доброволна основа.
2. Участващите държави включват, когато е целесъобразно, съвместно разработеното учебно съдържание, включително модули за електронно обучение, програми за обучение и съвместно договорени стандарти за обучение, в своите национални програми за обучение.
3. Участващите държави осигуряват на своите служители първоначално и по-нататъшно обучение, необходимо за придобиване на общи професионални умения и знания в съответствие с програмите за обучение.
4. Участващите държави осигуряват необходимото езиково обучение на служителите, за да докажат достатъчно ниво на езикови познания за участие в Програмата.
ГЛАВА III
ФИНАНСОВА РАМКА
Член 11
Финансова рамка
1. Финансовият пакет за изпълнение на Програмата за периода 2014-2020 г.е в размер на 522 943 000 евро по текущи цени.
Годишните бюджетни кредити се отпускат от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
2. В рамките на финансовия пакет за Програмата се отпускат индикативни суми за допустимите действия, изброени в член 7, в границите на процентите, определени в приложение III за всеки вид дейност. Комисията може да се отклони от тези индикативни суми, но не може да увеличава определения дял от финансовия пакет с повече от 10 % за всеки вид дейност.
Когато се окаже необходимо да се превиши това ограничение, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 15 с оглед промяна на индикативните сум, определени в приложение III.
Член 12
Видове намеса
1. Комисията изпълнява Програмата в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Финансовата подкрепа от Съюза за допустимите действия, предвидени в член 7, приема формата на:
а)
безвъзмездни средства;
б)
договори за възлагане на обществена поръчка;
в)
възстановяване на разходи, направени от външните експерти, посочени в член 4.
3. Процентът на съфинансиране при безвъзмездните средства е до 100 % от допустимите разходи при дневните и пътните разходи, разходите за настаняване и разходите, свързани с организирането на мероприятия.
В годишните работни програми се определя приложимият процент на съфинансиране, когато действията изискват отпускането на безвъзмездни средства.
4. Разпределените за Програмата средства могат да покриват също:
а)
разходи, свързани с дейности за подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са необходими за управлението на Програмата и за постигането на нейните цели - по-специално проучвания, срещи на експерти, действия във връзка с информация и комуникация, включително обща комуникация по политическите приоритети на Съюза, доколкото са свързани с целите на настоящата програма;
б)
разходи, свързани с ИТ мрежи, които са насочени към обработка и обмен на информация; и
в)
всички други разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията за управлението на Програмата.
Член 13
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и чрез проверки на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства съгласно настоящия регламент.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (11), с оглед установяване дали е налице измама, корупция или каквато и да е друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, с решение за отпускане на безвъзмездни средства или с договор съгласно настоящия регламент.
ГЛАВА IV
ИЗПЪЛНИТЕЛНИ ПРАВОМОЩИЯ
Член 14
Работна програма
1. За изпълнението на Програмата Комисията приема годишни работни програми посредством актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16, параграф 2.
Всяка годишна работна програма изпълнява целите на Програмата, като определя следното:
а)
действията в съответствие с общите, специфичните и оперативните цели, установени в членове 5 и 6, методът на изпълнение, включително, когато е целесъобразно, условията за създаването на експертни екипи, посочени в член 7, буква а), подточка v), и очакваните резултати;
б)
разбивка на бюджета по вид дейност;
в)
процентът на съфинансиране при безвъзмездните средства, посочен в член 12, параграф 3.
2. При подготовката на годишната работна програма Комисията взема предвид общия подход към митническата политика. Този подход подлежи на редовен преглед и се определя в партньорство от Комисията и държавите членки в рамките на Групата за митническа политика, съставена от ръководителите на митническите администрации на държавите членки или техни представители и представители на Комисията.
Комисията редовно информира Групата за митническа политика относно мерките, свързани с изпълнението на Програмата.
Член 15
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, параграф 3, втора алинея и в член 11, параграф 2, втора алинея, се предоставя на Комисията за срок, започващ на 1 януари 2014 г. и приключващ на 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 5, параграф 3, втора алинея и в член 11, параграф 2, втора алинея, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 5, параграф 3, втора алинея и член 11, параграф 2, втора алинея, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са направили възражение в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета за акта, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да правят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 16
Процедура на комитета
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА V
МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА
Член 17
Мониторинг на действията по Програмата
1. В сътрудничество с участващите държави Комисията извършва мониторинг на изпълнението на Програмата и на действията по нея въз основа на показателите, посочени в приложение I.
2. Комисията оповестява резултатите от мониторинга.
3. Резултатите от мониторинга се използват при оценката на Програмата в съответствие с член 18.
Член 18
Оценка
1. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета междинен и окончателен доклад с оценка на Програмата по отношение на въпросите, посочени в параграфи 2 и 3. Резултатите от тези оценки, включително установяването на сериозни недостатъци, се включват в решенията за евентуално подновяване, изменение или спиране на Програмата за следващи периоди. Посочените оценки се извършват от независим външен оценител.
2. До 30 юни 2018 г. Комисията изготвя междинен доклад за оценка относно постигането на целите от действията по Програмата, ефикасността при използването на средствата и добавената стойност на програмата на европейско равнище. Освен това в доклада се разглеждат опростяването и продължаващата значимост на целите, както и приносът на програмата към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
3. До 31 декември 2021 г. Комисията изготвя окончателен доклад за оценка по въпросите, посочени в параграф 2, и на дългосрочното въздействие и устойчивостта на ефектаот програмата.
4. По искане на Комисията участващите държави ѝ предоставят всички данни и информация от значение, с които могат да допринесат за изготвянето на междинния и окончателния доклад за оценка.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Отмяна
Решение № 624/2007/ЕО се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Независимо от това финансовите задължения, свързани с извършвани действия съгласно посоченото решение, продължават да се уреждат от него до тяхното приключване.
Член 20
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Люксембург на 11 декември 2013 година.
UREDBA (EU) br. 1294/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. prosinca 2013.
o uspostavi programa djelovanja za carinu u Europskoj uniji za razdoblje 2014. - 2020. (Carina 2020.) i stavljanju izvan snage Odluke br. 624/2007/EZ
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 33.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),
budući da:
(1)
Višegodišnji program djelovanja za carinu koji se primjenjivao prije 2014. imao je značajan doprinos u olakšavanju i jačanju suradnje između carinskih tijela unutar Unije. Brojne aktivnosti u području carine prekogranične su naravi, uključuju sve države članice i utječu na njih te ih stoga pojedinačne države članice ne mogu obavljati uspješno i učinkovito. Program carine na razini Unije, koji provodi Komisija, pruža državama članicama Unije okvir za razvoj tih aktivnosti suradnje, što je isplativije nego kada bi svaka država članica uspostavila individualne okvire suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi. Stoga je prikladno osigurati nastavak prethodnog višegodišnjeg programa djelovanja za carinu uspostavom novog programa u istom području, programa Carina 2020. („Program”).
(2)
Aktivnosti u okviru Programa, to jest europski informacijski sustavi, zajednička djelovanja za carinske službenike i inicijative za zajedničko osposobljavanje doprinijet će ostvarenju strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast jačanjem funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Pružajući okvir za aktivnosti koje teže učinkovitijim i moderniziranim carinskim tijelima, jačaju konkurentnost poduzećâ, promiču zapošljavanje te racionaliziraju i koordiniraju djelovanja država članica za zaštitu njihovih financijskih i gospodarskih interesa kao i financijskih i gospodarskih interesa Unije, Program će aktivno ojačati funkcioniranje carinske unije kako bi poduzeća i građani mogli imati koristi od punog potencijala unutarnjeg tržišta i svjetske trgovine.
(3)
Kako bi podržao postupak pristupanja i pridruživanja trećih zemalja, Program bi trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja pristupnica i zemalja kandidatkinja kao i potencijalnih kandidata i partnerskih zemalja Europske politike susjedstva ako su ispunjeni određeni uvjeti. S obzirom na sve veću međusobnu povezanost svjetskog gospodarstva, Program bi i dalje trebao osiguravati mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka, poput službenika iz trećih zemalja, predstavnika međunarodnih organizacija ili gospodarskih subjekata u određene aktivnosti. Sudjelovanje vanjskih stručnjaka smatra se ključnim kad god se ciljevi programa ne mogu postići bez doprinosa tih stručnjaka. Uspostava Europske službe za vanjsko djelovanje pod vodstvom Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku olakšava koordinaciju politike i dosljednost u području koje je bitna sastavnica vanjskih strategija i djelovanja Unije, kako na bilateralnom tako i na multilateralnom planu.
(4)
Ciljevi Programa trebali bi uzeti u obzir utvrđene probleme i izazove za carinu u sljedećem desetljeću. Program bi i dalje trebao imati ulogu u ključnim područjima poput dosljedne provedbe prava Unije u području carine i povezanih pitanja. Štoviše, Program bi trebao biti usmjeren na zaštitu financijskih i gospodarskih interesa Unije te na očuvanje sigurnosti i zaštite. To bi između ostalog trebalo obuhvaćati suradnju i objedinjavanje informacija između tijela za praćenje tržišta na nacionalnoj razini i razini Unije te carinskih tijela. Nadalje, Program bi trebao biti posvećen olakšavanju trgovine, između ostalog kroz zajedničke napore u borbi protiv prijevare i povećanje administrativnih kapaciteta carinskih tijela. U tom bi smislu trebalo provesti analizu troškova i koristi opreme za otkrivanje i srodne tehnologije kako bi se carinskim tijelima olakšala nabava modernih alata za carinsku kontrolu nakon 2020. Isto tako bi trebalo istražiti metode kojima se olakšava nabava modernih alata za carinsku kontrolu, uključujući zajedničku javnu nabavu.
(5)
Programski alati koji su se koristili prije 2014. pokazali su se kao primjereni te bi ih stoga trebalo zadržati. S obzirom na to da je potrebna strukturiranija operativna suradnja, trebalo bi dodati dodatne alate, točnije timove stručnjaka koji se sastoje od stručnjaka Unije i nacionalnih stručnjaka za zajedničko izvođenje zadaća u određenim područjima te mjere izgradnje kapaciteta javne administracije, koji bi trebali pružiti specijaliziranu pomoć onim zemljama sudionicama koje trebaju izgraditi administrativne kapacitete.
(6)
Europski informacijski sustavi igraju ključnu ulogu u jačanju carinskih sustava unutar Unije te bi ih stoga trebalo i dalje financirati u okviru Programa. Osim toga, trebalo bi omogućiti uključenje u Program novih informacijskih sustava koji se odnose na carinu i koji su uspostavljeni u okviru prava Unije. Europski informacijski sustavi trebali bi se, prema potrebi, temeljiti na zajedničkim razvojnim modelima i arhitekturi informacijske tehnologije kako bi se povećala fleksibilnost i učinkovitost carinske uprave.
(7)
Kroz ovaj Program također bi se trebao ostvariti razvoj osobnih kompetencija kroz zajedničke aktivnosti osposobljavanja. Carinski službenici trebaju razvijati i ažurirati svoja znanja i vještine koji su potrebni da bi se odgovorilo na potrebe Unije. Program bi trebao biti ključan u jačanju osobnih sposobnosti kroz usmjerenu pojačanu potporu osposobljavanja carinskih službenika kao i gospodarskih subjekata. U tu svrhu, trenutačni pristup Unije zajedničkom osposobljavanju, koji se uglavnom temeljio na središnjem razvoju učenja putem interneta, trebalo bi razviti u program potpore višedimenzionalnom osposobljavanju za Uniju.
(8)
Program bi trebao pridati dužnu važnost funkcioniranju postojećih europskih informacijskih sustava za carinu i razvoju novih europskih informacijskih sustava nužnih za provedbu Carinskog zakonika Unije te im dodijeliti primjeren udio iz svojeg proračuna. Istovremeno bi trebalo namijeniti primjerena sredstva aktivnostima koje povezuju službenike koji rade u području carine i razvoju osobnih kompetencija. Nadalje, Program bi trebao osigurati određenu razinu proračunske fleksibilnosti kako bi se odgovorilo na promjene u prioritetima politika.
(9)
Program bi trebao obuhvaćati razdoblje od sedam godina kako bi uskladio svoje trajanje s trajanjem višegodišnjeg financijskog okvira utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (2).
(10)
Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za cijelo vrijeme trajanja Programa koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.
(11)
U skladu s obvezom Komisije, navedenom u njezinoj Komunikaciji od 19. listopada 2010. pod nazivom „Preispitivanje proračuna EU-a”, u pogledu dosljednosti i pojednostavljenja programa financiranja, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako predviđene aktivnosti u okviru Programa slijede ciljeve koji su zajednički za različite instrumente financiranja isključujući, međutim, dvostruko financiranje. Djelovanja u okviru ovog Programa trebala bi osigurati dosljednost u korištenju sredstava Unije koja podupiru funkcioniranje carinske unije.
(12)
Mjere potrebne za financijsku provedbu ove Uredbe trebale bi se donijeti u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012 (5).
(13)
Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi odgovarajućim mjerama tijekom trajanja cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih sredstava, pogrešno plaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava te, po potrebi, sankcije.
(14)
Suradnja u pametnoj procjeni rizika ključna je kako bi se poduzećima koja ispunjavaju uvjete i koja su pouzdana omogućilo da ostvare najveću korist od pojednostavljenja e-uprave carine te kako bi se omogućilo ciljano otkrivanje nepravilnosti.
(15)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s uspostavom godišnjih programa rada. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6).
(16)
Kako bi se primjereno odgovorilo na promjene u prioritetima politika, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenom popisa pokazatelja kako bi se mjerilo ostvarenje posebnih ciljeva te izmjenom indikativnih iznosa dodijeljenih za svaku vrstu djelovanja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(17)
S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest uspostavu višegodišnjeg programa za poboljšanje funkcioniranja carinske unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice jer one ne mogu učinkovito provoditi suradnju i koordinaciju koje su potrebne za izvršavanje Programa, nego se zbog njegova opsega i učinaka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja.
(18)
Pri provedbi Programa, Komisiji bi trebao pomagati Odbor Carina 2020.
(19)
Kako bi se olakšalo ocjenjivanje Programa, od samog bi početka trebalo uvesti odgovarajući okvir za praćenje rezultata koje ostvari Program. Na polovini razdoblja trebalo bi provesti ocjenjivanje ostvarenja ciljeva Programa, njegove učinkovitosti i njegove dodane vrijednosti na europskoj razini. Završno ocjenjivanje trebalo bi se, osim toga, baviti dugoročnim utjecajem Programa i njegovim učincima na planu održivosti. Trebalo bi osigurati potpunu transparentnost uz redovito izvješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju i ocjenjivanju. Ta ocjenjivanja trebala bi se temeljiti na pokazateljima, mjereći učinke Programa u odnosu na unaprijed definirane odrednice. Pokazatelji bi, između ostalog, trebali mjeriti vrijeme tijekom kojeg je zajednička komunikacijska mreža dostupna bez kvarova sustava, jer je to uvjet za propisno funkcioniranje svih europskih informacijskih sustava, kako bi carinska tijela mogla učinkovito surađivati unutar carinske unije.
(20)
Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) uređuje se obrada osobnih podataka koja se provodi u državama članicama u kontekstu ove Uredbe, a pod nadzorom nadležnih tijela država članica, osobito javnih neovisnih tijela koje određuju države članice. Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) uređuje se obrada osobnih podataka koju provodi Komisija u okviru ove Uredbe, a pod nadzorom Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Svaka razmjena ili prijenos informacija od strane nadležnih tijela trebala bi biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka kako je utvrđeno u Direktivi 95/46/EZ, a svaka razmjena ili prijenos informacija od strane Komisije trebala bi biti u skladu s propisima o prijenosu osobnih podataka kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 45/2001.
(21)
Ova Uredba zamjenjuje Odluku br. 624/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9). Tu bi odluku stoga trebalo staviti izvan snage,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
1. Uspostavlja se višegodišnji program djelovanja „Carina 2020.” („Program”) za potporu funkcioniranju carinske unije.
2. Program obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(1)
„carinska tijela” znači tijela odgovorna za primjenu carinskih propisa;
(2)
„vanjski stručnjaci” znači:
(a)
predstavnici državnih tijela, uključujući one iz zemalja koje ne sudjeluju u Programu, u skladu s člankom 3. stavkom 2.;
(b)
gospodarski subjekti i organizacije koje predstavljaju gospodarske subjekte;
(c)
predstavnici međunarodnih i drugih relevantnih organizacija.
Članak 3.
Sudjelovanje u Programu
1. Zemlje sudionice su države članice i zemlje iz stavka 2. ako su ispunjeni uvjeti iz tog stavka.
2. Program je otvoren za sudjelovanje bilo kojoj od sljedećih zemalja:
(a)
zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima koji imaju koristi iz pretpristupne strategije, u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje navedenih zemalja u programima Unije uspostavljenima u relevantnim okvirnim sporazumima, odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima;
(b)
partnerskim zemljama obuhvaćenima Europskom politikom susjedstva pod uvjetom da su te zemlje dosegle dovoljnu razinu približavanja relevantnog zakonodavstva i administrativnih metoda onima u Uniji.
Partnerske zemlje iz prvog podstavka točke (b) sudjeluju u Programu u skladu s odredbama koje se utvrđuju s tim zemljama nakon uspostave okvirnih sporazuma o njihovom sudjelovanju u programima Unije.
Članak 4.
Sudjelovanje u aktivnostima u okviru Programa
Vanjski stručnjaci mogu biti pozvani da doprinesu odabranim aktivnostima organiziranima u okviru Programa kad god je to neophodno za ostvarenje ciljeva navedenih u člancima 5. i 6. Vanjske stručnjake izabire Komisija zajedno sa zemljama sudionicama na temelju njihovih vještina, iskustva i znanja relevantnih za specifične aktivnosti.
Članak 5.
Opći cilj i posebni ciljevi
1. Opći cilj Programa je potpora funkcioniranju i modernizaciji carinske unije u svrhu jačanja unutarnjeg tržišta putem suradnje između zemalja sudionica, njihovih carinskih tijela i njihovih službenika. Opći se cilj ostvaruje postizanjem posebnih ciljeva.
2. Posebni su ciljevi potpora carinskim tijelima pri zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije i država članica, uključujući borbu protiv prijevara i zaštitu prava intelektualnog vlasništva, povećanje sigurnosti i zaštite, zaštita građana i okoliša, poboljšanje administrativnih kapaciteta carinskih tijela i jačanje konkurentnosti europskih poduzeća.
Ti se posebni ciljevi osobito postižu:
(a)
kompjutorizacijom;
(b)
osiguravanjem modernih i harmoniziranih pristupa carinskim postupcima i kontrolama;
(c)
olakšavanjem zakonite trgovine;
(d)
smanjenjem troškova usklađivanja i administrativnog opterećenja; i
(e)
poboljšanjem funkcioniranja carinskih tijela.
3. Postizanje posebnih ciljeva mjeri se na temelju pokazatelja iz Priloga -I. Ako je potrebno, ti se pokazatelji mogu izmijeniti tijekom Programa.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. za izmjenu popisa pokazatelja utvrđenog u Prilogu I.
Članak 6.
Operativni ciljevi
Operativni ciljevi Programa su sljedeći:
(a)
podupirati pripremu, dosljednu primjenu i učinkovitu provedbu prava Unije i politike u području carine;
(b)
razvijati, poboljšavati, koristiti i podupirati europske informacijske sustave za carinu,
(c)
utvrditi, razvijati, dijeliti i primjenjivati najbolje radne prakse i administrativne postupke, posebno nastavljajući se na aktivnosti usporednih analiza,
(d)
jačati vještine i stručnost carinskih službenika,
(e)
poboljšati suradnju između carinskih tijela i međunarodnih organizacija, trećih zemalja, drugih državnih tijela, uključujući tijela za praćenje tržišta na razini Unije i na nacionalnoj razini, gospodarske subjekte i organizacije koje predstavljaju gospodarske subjekte.
POGLAVLJE II.
PRIHVATLJIVA DJELOVANJA
Članak 7.
Prihvatljiva djelovanja
Program osigurava, u skladu s uvjetima utvrđenima u godišnjem programu rada iz članka 14., financijsku potporu za sljedeće vrste djelovanja:
(a)
zajednička djelovanja:
i.
seminari i radionice;
ii.
projektne grupe, uglavnom sastavljene od ograničenog broja zemalja, operativne tijekom ograničenog vremenskog razdoblja radi provođenja unaprijed određenog cilja s precizno utvrđenim ishodom uključujući koordinaciju ili usporednu analizu;
iii.
radni posjeti u organizaciji zemalja sudionica ili druge zemlje kako bi se omogućilo službenicima da steknu ili povećaju svoju stručnost ili znanje o carinskim pitanjima; za radne posjete organizirane u trećim zemljama, u okviru Programa prihvatljivi su samo putni troškovi i troškovi boravka (smještaj i dnevnica);
iv.
aktivnosti praćenja koje provode zajedničke ekipe sastavljene od službenika Komisije i službenika zemalja sudionica za analizu carinske prakse, prepoznavanje svih poteškoća u provedbi pravila i, prema potrebi, davanje prijedloga za prilagodbu pravila i metoda rada Unije;
v.
timovi stručnjaka, to jest strukturirani oblici suradnje, stalni ili privremeni, koji udružuju stručnost radi obavljanja zadaća u pojedinim područjima ili izvođenja operativnih aktivnosti, eventualno uz podršku usluga za internetsku suradnju, administrativnu pomoć i objekte za infrastrukturu i opremu;
vi.
izgradnja kapaciteta carinske uprave i prateća djelovanja;
vii.
studije;
viii.
zajednički razvijene mjere komunikacije;
ix.
bilo koja druga aktivnost koja podržava opće, posebne i operativne ciljeve iz članaka 5. i 6.;
(b)
jačanje kapaciteta za informacijsku tehnologiju: razvoj, održavanje, upravljanje i kontrola kvalitete sastavnica Unije europskih informacijskih sustava iz Priloga II. odjeljka A i u novim europskim informacijskim sustavima uspostavljenima na temelju prava Unije;
(c)
razvoj osobnih kompetencija: mjere zajedničkog osposobljavanja za potporu potrebnih stručnih vještina i znanja koji se odnose na carinu.
Članak 8.
Posebne provedbene odredbe za zajednička djelovanja
1. Sudjelovanje u zajedničkim djelovanjima iz članka 7. točke (a) na dobrovoljnoj je osnovi.
2. Zemlje sudionice osiguravaju da se službenici s odgovarajućim profilom i kvalifikacijama imenuju za sudjelovanje u zajedničkim djelovanjima.
3. Zemlje sudionice, prema potrebi, poduzimaju mjere potrebne za provedbu zajedničkih djelovanja, osobito podizanjem svijesti o tim djelovanjima i osiguravanjem optimalnog korištenja dobivenih rezultata.
Članak 9.
Posebne provedbene odredbe za jačanje kapaciteta za informacijsku tehnologiju
1. Komisija i zemlje sudionice osiguravaju da se europski informacijski sustavi iz Priloga II odjeljka A razvijaju, koriste i održavaju na odgovarajući način.
2. Komisija u suradnji sa zemljama sudionicama koordinira one aspekte uspostave i funkcioniranja sastavnica Unije, navedenih u Prilogu II. odjeljku B, i sastavnica koje ne pripadaju Uniji, opisanih u Prilogu II. odjeljku C, europskih informacijskih sustava iz Priloga II. odjeljka A koji su potrebni za osiguranje njihove funkcionalnosti, međusobne povezanosti i neprekidnog poboljšanja.
3. Unija snosi troškove nabave, razvoja, ugradnje, održavanja i rada na dnevnoj osnovi sastavnica Unije. Troškove nabave, razvoja, ugradnje, održavanja i rada na dnevnoj osnovi sastavnica koje ne pripadaju Uniji snose zemlje sudionice.
Članak 10.
Posebne provedbene odredbe za razvoj osobnih kompetencija
1. Sudjelovanje u mjerama zajedničkog osposobljavanja iz članka 7. točke (c) na dobrovoljnoj je osnovi.
2. Zemlje sudionice, prema potrebi, u svoje nacionalne programe osposobljavanja integriraju zajednički razvijen sadržaj osposobljavanja, uključujući i module učenja putem interneta, programe osposobljavanja i zajednički dogovorene standarde osposobljavanja.
3. Zemlje sudionice osiguravaju da njihovi službenici dobiju početno i daljnje osposobljavanje potrebno za stjecanje zajedničkih profesionalnih vještina i znanja u skladu s programima osposobljavanja.
4. Zemlje sudionice osiguravaju jezično osposobljavanje koje je službenicima potrebno da steknu dostatnu razinu jezičnog znanja za sudjelovanje u Programu.
POGLAVLJE III.
FINANCIJSKI OKVIR
Članak 11.
Financijski okvir
1. Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2014. - 2020. iznosi 522 943 000 EUR po tekućim cijenama.
Europski parlament i Vijeće odobravaju godišnja odobrena sredstva u okviru granica višegodišnjeg financijskog okvira.
2. U okviru financijske omotnice predviđene za Program dodjeljuju se indikativni iznosi za prihvatljiva djelovanja navedena u članku 7., u okviru postotaka utvrđenih u Prilogu III.a za svaku vrstu djelovanja. Komisija može odstupiti od indikativne dodjele sredstava utvrđene u tom prilogu, ali ne može povećati dodijeljeni udio financijske omotnice za više od 10 % za svaku vrstu djelovanja.
Ako se pokaže da je potrebno premašiti to ograničenje, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. za izmjenu indikativne dodjele sredstava utvrđene u PriloguIII.
Članak 12.
Vrste intervencija
1. Komisija provodi Program u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.
2. Financijska potpora Unije za prihvatljiva djelovanja predviđena u članku 7. ima oblik:
(a)
bespovratnih sredstava;
(b)
ugovorâ o javnoj nabavi;
(c)
nadoknade troškova vanjskih stručnjaka iz članka 4.
3. Stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva iznosi do 100 % prihvatljivih troškova u slučaju dnevnica, putnih troškova i troškova smještaja te troškova povezanih s organizacijom događaja.
Primjenjiva stopa sufinanciranja za djelovanja koja zahtijevaju dodjelu bespovratnih sredstava određuje se u godišnjim programima rada.
4. Dodjela financijskih sredstava za Program također može pokrivati:
(a)
izdatke koji se odnose na aktivnosti povezane s pripremom, praćenjem, kontrolom, revizijom i ocjenjivanjem koje su potrebne za upravljanje Programom i postizanje njegovih ciljeva, posebno u odnosu na studije, sastanke stručnjaka, mjere informiranja i komunikacije, uključujući korporativnu komunikaciju u vezi s političkim prioritetima Unije u mjeri u kojoj su povezani s ciljevima ovog Programa;
(b)
izdatke povezane s mrežama za informacijsku tehnologiju za obradu i razmjenu informacija; i
(c)
sve ostale izdatke Komisije za tehničku i administrativnu pomoć za upravljanje Programom.
Članak 13.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, pri provedbi djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo koje druge nezakonite aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se uoče nepravilnosti, vraćanjem nepravilno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim sankcijama.
2. Komisija ili njezini predstavnici te Revizorski sud ovlašteni su za provedbu revizije, na temelju dokumenata i na terenu, nad svim korisnicima bespovratnih sredstava, izvođačima i podizvođačima koji su primili sredstva Unije u okviru ove Uredbe.
3. Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (11) radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom u vezi s ugovorom financiranim u składu s ovom Uredbom.
POGLAVLJE IV.
PROVEDBENE OVLASTI
Članak 14.
Program rada
1. Radi provedbe Programa Komisija provedbenim aktima donosi godišnje programe rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.
Svakim godišnjim programom rada provode se ciljevi Programa određujući sljedeće:
(a)
djelovanja u skladu s općim, posebnim i operativnim ciljevima kako su utvrđeni u člancima 5. i 6., metodu provedbe uključujući, prema potrebi, modalitete osnivanja timova stručnjaka iz članka 7. točke (a) podtočke v. te očekivane rezultate;
(b)
raspodjelu proračuna prema vrsti djelovanja;
(c)
stopu sufinanciranja bespovratnih sredstava iz članka 12. stavka 3.
2. Prilikom pripreme godišnjeg programa rada Komisija u obzir uzima zajednički pristup u vezi s carinskom politikom. Taj pristup redovito se preispituje i utvrđuje u partnerstvu između Komisije i država članica u Skupini za carinsku politiku, koju čine voditelji carinskih uprava država članica ili njihovi predstavnici i predstavnici Komisije.
Komisija Skupinu za carinsku politiku redovito obavješćuje o mjerama koje se odnose na provedbu Programa.
Članak 15.
Izvršavanje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 3. drugog podstavka i članka 11. stavka 2. drugog podstavka dodjeljuje se Komisiji na razdoblje koje počinje 1. siječnja 2014. i završava 31. prosinca 2020.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 3. drugog podstavka i članka 11. stavka 2. drugog podstavka. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 5. stavka 3. drugog podstavka i članka 11. stavka 2. drugog podstavka stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 16.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
POGLAVLJE V
PRAĆENJE I OCJENJIVANJE
Članak 17.
Praćenje djelovanjâ u okviru Programa
1. U suradnji sa zemljama sudionicama, Komisija prati provedbu Programa i djelovanjâ u okviru njega na temelju pokazatelja iz Priloga -I.
2. Komisija objavljuje rezultate praćenja.
3. Rezultati praćenja koriste se za ocjenjivanje Programa u skladu s člankom 18.
Članak 18.
Ocjenjivanje
1. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o ocjenjivanju na sredini razdoblja te završno izvješće o ocjenjivanju Programa u vezi s pitanjima iz stavaka 2. i 3. Rezultati tih ocjenjivanja, uključujući utvrđene glavne nedostatke, uključuju se u odluke o mogućoj obnovi, izmjeni ili suspenziji Programa za sljedeća razdoblja. Ta ocjenjivanja provodi neovisni vanjski ocjenjivač.
2. Komisija do 30. lipnja 2018. izrađuje izvješće o ocjenjivanju na sredini razdoblja koje se bavi ostvarivanjem ciljeva djelovanjâ u okviru Programa, učinkovitošću korištenja resursa i dodanom vrijednošću Programa na europskoj razini. To se izvješće također bavi pojednostavljenjem i daljnjom relevantnošću ciljeva, kao i doprinosom Programa prioritetima Unije u području pametnog, održivog i uključivog rasta.
3. Komisija do 31. prosinca 2021. izrađuje završno izvješće o ocjenjivanju koje se bavi pitanjima iz stavka 2., kao i dugoročnim utjecajem i održivošću učinaka programa.
4. Zemlje sudionice Komisiji na njezin zahtjev dostavljaju sve podatke i informacije relevantne za doprinos njezinom izvješću o ocjenjivanju na sredini razdoblja i završnom izvješću o ocjenjivanju.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 19.
Stavljanje izvan snage
Odluka br. 624/2007/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
Međutim, financijske obveze povezane s djelovanjima koja se provode u okviru te odluke i dalje se uređuju tom odlukom do njihova završetka.
Članak 20.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 11. prosinca 2013.