РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 283/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
относно насоки за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура и за отмяна на Решение № 1336/97/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Телекомуникационните мрежи и услуги все повече се превръщат в инфраструктури на основата на интернет, в които широколентовите мрежи и цифровите услуги са тясно свързани помежду си. Интернет се превръща в налагащата се платформа за комуникация, услуги, образование, участие в социалния и политическия живот, културно съдържание и икономическа дейност. Следователно наличието в цяла Европа на широкоразпространен, високоскоростен, сигурен достъп до интернет и на цифрови услуги в полза на обществения интерес е от съществено значение за социалния и икономическия растеж, конкурентоспособността, социалното приобщаване и вътрешния пазар.
(2)
На 17 юни 2010 г. Европейският съвет одобри Съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, която има за цел да очертае пътя за максимално оползотворяване на социалния и икономическия потенциал на информационните и комуникационните технологии. Целта на програмата е да стимулира предлагането и търсенето на конкурентоспособни високоскоростни интернет инфраструктури и интернет базирани цифрови услуги с оглед на напредъка към един истински цифров единен пазар, който е от основно значение за интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж.
(3)
В Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) са определени условията, методите и процедурите за предоставяне на финансово подпомагане от Съюза на трансевропейски мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергийните инфраструктури. Като се има предвид, че съществуват подобни предизвикателства и възможности в секторите, обхванати от Механизма за свързване на Европа (МСЕ), съществува значително поле на действие за оползотворяване на единодействията, включително чрез съчетаване на финансиране по МСЕ с други източници на средства.
(4)
Голям брой презгранични цифрови услуги, чрез които се осъществява обмен между европейските публични администрации с цел подкрепа на политиките на Съюза, вече са факт. При предоставянето на нови решения е важно да се използват съществуващите решения, изпълнявани в рамките на други европейски инициативи, да се избягва дублирането на усилия и да се осигуряват координацията и съгласуваността на подходите и решенията при различните инициативи и политики, например програмата ISA, установена с Решение № 922/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), програмата „Фискалис“, установена с Регламент (ЕС) № 1286/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) и „Хоризонт 2020“, установена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7). По подобен начин, важно е решенията да отговарят на приетите международни и/или европейски стандарти или на отворените спецификации за оперативна съвместимост, конкретно набелязани от Комисията в съответствие с Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (8), и на други съответни спецификации и насоки като Европейската рамка за оперативна съвместимост за европейските обществени услуги (ЕРОС).
(5)
Разработването на високоскоростни широколентови мрежи ще се облагодетелства от европейските технически стандарти. Необходими са програми на Съюза за научноизследователска и развойна дейност, както и засилен мониторинг на процедурите за стандартизация, ако Съюзът иска да играе централна роля в телекомуникационната индустрия.
(6)
Съфинансираните по Програмата за конкурентоспособност и иновации (9) мащабни пилотни проекти между държавите-членки като PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX или SPOCS, утвърдиха основни презгранични цифрови услуги на вътрешния пазар въз основа на общи основни градивни елементи, които са в процес на консолидация посредством проекта eSENS. Тези пилотни проекти вече достигнаха степента на зрелост, необходима за масовото им въвеждане, или ще я достигнат в близко бъдеще. Съществуващите проекти от общ интерес вече доказаха несъмнената добавена стойност на действията на европейско равнище, например в сферата на културното наследство (Europeana), закрилата на децата (програмата „По-безопасен интернет“), социалната сигурност (EESSI), като същевременно бяха предложени и други такива проекти, например в сферата на защитата на потребителите (онлайн решаване на спорове).
(7)
Що се отнася до инфраструктурите за цифрови услуги, основните градивни елементи следва да имат приоритет пред останалите инфраструктури за цифрови услуги, тъй като те са предпоставка за последните. Инфраструктурите за цифрови услуги следва, inter alia, да създават европейска добавена стойност и да отговарят на доказани нужди. Те следва да бъдат достатъчно зрели с оглед на тяхното внедряване - както в техническо, така и в оперативно отношение - и това да бъде доказано по-специално чрез успешно изпълнени пилотни проекти. Те следва да почиват на конкретен план за постигане на устойчивост с цел да се осигури средно- до дългосрочна експлоатация на основните платформи за услуги и извън МСЕ. Поради това финансовото подпомагане в рамките на настоящия регламент следва, когато е възможно, да бъде прекратявано постепенно във времето и по целесъобразност да бъде мобилизирано финансиране от източници извън МСЕ.
(8)
Инфраструктурите за цифрови услуги, необходими за изпълнението на правни задължения съгласно правото на Съюза и/или чрез които се разработват или осигуряват основни градивни елементи с потенциално голямо въздействие върху изграждането на паневропейски публични услуги, е важно да бъдат финансирани, с цел да се окаже подкрепа на множествени инфраструктури за цифрови услуги и с течение на времето постепенно да се изгради европейска екосистема за оперативна съвместимост. Правни задължения в този контекст означава конкретни разпоредби, изискващи разработването или използването на инфраструктури за цифрови услуги или резултати, които могат да бъдат постигнати единствено чрез европейски инфраструктури за цифрови услуги.
(9)
Europeana и програмата „По-безопасен интернет за децата“, като добре установени инфраструктури за цифрови услуги, следва да се ползват с приоритет за финансиране. По-специално продължаването на финансирането от Съюза за МСЕ от други програми на Съюза следва да бъде осигурено през първите години от многогодишната финансова рамка за периода 2014-2020 г., установена с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (10), за да се създаде възможност за непрекъснатото и успешно предоставяне на услуги на същото ниво, както е предвидено в настоящата схема на финансиране. На 10 май 2012 г. Съветът подчерта огромното значение на това да бъде осигурена дългосрочната жизнеспособност на Europeana, включително по отношение на нейното управление и финансиране (11).
(10)
Следва да бъде осигурена безопасна, приобщаваща и положителна онлайн среда за децата и младите хора. Като решаваща мярка за защита и утвърждаване на правата на детето в онлайн средата, следва да бъде осигурено функционирането на програмата „По-безопасен интернет“ след 2014 г. Чрез прилагането на настоящия регламент, изпълнението на Европейската стратегия за по-добър интернет за децата на равнището на Съюза, както и на равнището на държавите-членки, следва да бъде финансово подпомагано, особено що се отнася до центровете за по-безопасен интернет (SIC) в държавите-членки. Дейностите на SIC, включително звената за осведомяване и другите дейности за повишаване на осведомеността, телефонните линии в помощ на децата, родителите и социалните работници за това как децата да използват най-правилно интернет, както и горещи линии за съобщаване на съдържание в интернет, свързано със сексуална злоупотреба с деца, са основен елемент и предпоставка за успеха на тази стратегия.
(11)
В бъдещ правен акт на Съюза относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар трябва да се определят подробно изискванията и условията за взаимното признаване на ключовите елементи, наричани по-нататък основните градивни елементи на инфраструктурата за цифрови услуги. Този акт ще обхваща няколко от най-важните градивни елементи, т.е. електронната идентификация и електронния подпис като част от проектите от общ интерес, изложени в приложението към настоящия регламент.
(12)
Реализираните инфраструктури за цифрови услуги, съгласно Решение 922/2009/ЕО ще улеснят електронното презгранично и междусекторно взаимодействие между европейските публични администрации. Това, от своя страна, ще даде възможност за предоставянето на основни услуги в области, inter alia, като електронната идентификация и удостоверяване на автентичността и електронните поръчки, презграничната взаимосвързаност на бизнес регистрите, оперативно съвместимите електронни презгранични здравни услуги, както и презграничното сътрудничество в областта на киберсигурността, като по този начин ще допринесе за изграждането на цифровия единен пазар. Подобно взаимодействие между администрациите ще се постигне чрез създаването и/или усъвършенстването на оперативно съвместимите основни платформи за услуги, които стъпват върху съществуващите общи основни градивни елементи и/или осигуряващи допълнителни основни градивни елементи, които са от първостепенно значение за разработването на други основни платформи за услуги, и на свързаните с тях общи услуги, които свързват националните инфраструктури с основните платформи за услуги с цел предоставяне на презгранични цифрови услуги.
(13)
Държавите-членки следва да насърчават местните и регионалните органи да се ангажират изцяло и ефективно с управлението на инфраструктурите за цифрови услуги и да гарантират, че при проектите от общ интерес във връзка с презграничното предоставяне на електронни административни услуги се отчитат препоръките на ЕРОС.
(14)
В резолюцията си от 6 юли 2011 г.„Европейският широколентов достъп: да инвестираме в стимулиран от цифровите технологии растеж“ (12) Европейският парламент акцентира върху това, че широколентовите услуги са от основно значение за конкурентоспособността на промишлеността на Съюза и имат огромен принос за икономическия растеж в Съюза, за социалното сближаване и за създаването на качествена заетост. Инвестирането в съвременни и съответстващи на бъдещето технологии е от решаващо значение, ако Съюзът иска да бъде източник на иновации, знания и услуги.
(15)
Европейски пазар, на който близо 500 милиона души са свързани към високоскоростна широколентова мрежа, би действал като движеща сила за развитието на вътрешния пазар, създавайки уникална в световен мащаб критична маса от потребители, отваряйки нови възможности за всички региони, предоставяйки повече стойност на всеки отделен потребител, а на Съюза - способността да бъде водеща в световен мащаб икономика, основана на знанието. Бързото разпространение на високоскоростните широколентови мрежи е решаващо за развитието на производителността на Съюза и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, като например здравеопазването, производството и сектора на услугите.
(16)
Комбинацията от нови възможности в инфраструктурата и нови иновативни и оперативно съвместими услуги следва да задвижи един „добродетелен кръг“, насърчавайки нарастващото търсене на високоскоростен широколентов достъп, на което би било добре да се откликне от търговска гледна точка.
(17)
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се посочва, че до 2020 г. всички европейци следва да имат достъп до интернет със скорост от над 30 Mbps и най-малко 50 % от европейските домакинства следва да имат интернет връзка със скорост над 100 Mbps.
(18)
Предвид бързото развитие на цифровите услуги и приложенията, изискващи все по-бърза интернет връзка, и бързата еволюция на съвременните технологии, които позволяват това, е целесъобразно в рамките на оценката на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа да се предвиди възможността за преразглеждане на целите в сферата на широколентовия достъп за 2020 г., така че да се направи необходимото Съюзът да разполага с конкурентоспособни широколентови скорости в сравнение с останалите икономики в света.
(19)
Част от проектите в областта на широколентовия достъп следва да бъдат по-амбициозни, да преследват по-високи скорости и по този начин да послужат като пилотни проекти за по-бързо свързване и като модели с потенциал за репродуциране.
(20)
В резолюцията си от 12 септември 2013 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за растеж, мобилност и заетост: време е за ускорени действия, Европейският парламент подчертава, че една от преразгледаните ориентирани към бъдещето цели на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа за 2020 г. трябва да бъде свързването на всички домакинства в Съюза с широколентова връзка от 100 Mbps и най-малко 50 % от домакинствата да имат интернет връзка със скорост 1 Gbps или по-висока.
(21)
Частният сектор следва да има водещата роля при внедряването и модернизирането на широколентовите мрежи и да се подкрепя от благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба. Там, където частните инвестиции не достигат, държавите-членки следва да положат необходимите усилия за постигане целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Публичното финансово подпомагане за широколентовите технологии следва да се ограничава до програми или инициативи, насочени към проекти, които не могат да бъдат финансират само от частния сектор и по отношение на които това е потвърдено от предварителни оценки, посочващи неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации, в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (13).
(22)
Финансовите инструменти за широколентовите мрежи не трябва да нарушават неправомерно конкуренцията, да изтласкват частните инвестиции или да лишават частните оператори от стимули за инвестиране. Тези инструменти трябва по-специално да съответстват на членове 101, 102, 106 и 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), както и, ако е необходимо, на насоките на ЕС за прилагането на правилата за държавната помощ по отношение на бързото разполагане на широколентовите мрежи.
(23)
Публичното финансиране за широколентовите мрежи трябва да се изразходва единствено за инфраструктури, които отговарят на приложимото право, по-специално правото в областта на конкуренцията, както и на задълженията по отношение на достъпа съгласно Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14).
(24)
Тъй като финансовите ресурси, които са на разположение в рамките на МСЕ, са ограничени, финансовото подпомагане следва да се концентрира върху създаването на механизми за финансиране на равнището на Съюза, които да привличат допълнителни инвестиции, да насърчават мултиплициращия ефект и по-този начин да способстват за ефикасното използване с цел инвестиции на частни и други публични средства. Този подход дава възможност бизнесът и институционалните действащи лица да дават принос, който да е доста над равнищата на финансиране, пряко допустими по линия на МСЕ.
(25)
С оглед на ограничените финансови ресурси по линия на МСЕ и с цел да се осигури подходящо финансиране за инфраструктурите за цифрови услуги, общата сума на отпуснатите от бюджета средства за широколентов достъп не следва да надвишава минимума, необходим за реализирането на икономически ефективна интервенция, което следва да бъде определено посредством предварителна оценка, която взема предвид, inter alia, вида на предвидените финансови инструменти, потенциалния лостов ефект за портфейла на проекти с минимална ефективност, както и условията на пазара.
(26)
Подкрепата от МСЕ за внедряването на широколентовите технологии следва да допълва подпомагането, предоставено в рамките на други програми и инициативи на Съюза, в т.ч. европейските структурни и инвестиционни фондове, когато предварителна оценка установи неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации и когато управляващите органи вземат такова решение. Финансовото подпомагане от МСЕ за внедряването на широколентовите технологии следва да допринася към усилията на държавите-членки както пряко, така и чрез осигуряването на инвестиционен механизъм за доброволно, специално заделено финансиране от други източници, в т.ч. европейските структурни и инвестиционни фондове, и така да даде възможност на държавите-членки, с цел повишаване на ефективността на публичните разходи, да се възползват от ноу-хауто и ефектите от мащаба на управляваните от Съюза схеми.
(27)
С цел да се осигури най-добрата икономическа ефективност и като се имат предвид ограничените ресурси, следва да има финансиране от МСЕ за проекти, които разчитат на най-подходящата за конкретния проект технология, могат да спомогнат за стимулирането на иновативни бизнес модели и имат голям потенциал за репродуциране. Когато проектите се финансират чрез доброволни вноски по линия на МСЕ като европейските структурни и инвестиционни фондове или чрез национално или регионално финансиране, критериите за допустимост следва да са по-гъвкави и да отчитат конкретната ситуация и условията в сферата, за която е предвидено въпросното финансиране.
(28)
Съюзът може да подкрепя внедряването на широколентови мрежи, които допринасят за целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа във всички видове области. Ограничаването на „цифровото разделение“ и разрастването на цифровото приобщаване са важна цел на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Затова всички действия на Съюза в областта на широколентовите мрежи следва да са насочени към задоволяването на специалните нужди на крайградските, селските и по-специално рядко населените и по-слабо развитите райони, в които е необходимо да бъдат осигурени връзки. Това включва внедряването на широколентови мрежи за свързване на острови, труднодостъпни вътрешни райони, планински, отдалечени и периферни региони, включително островни държави-членки с централните региони на Съюза и/или действия за повишаване на надеждността и качеството на връзките между тези райони и централните региони на Съюза.
(29)
За да приключи изграждането на цифровия единен пазар, следва да се насърчава съвместимостта между МСЕ и националните и регионалните действия в сферата на широколентовите мрежи.
(30)
Формите на финансова подкрепа при изпълнението на настоящия регламент следва да бъдат съобразени с характеристиките на въпросните действия. Например в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги основните платформи за услуги, които не могат да бъдат финансирани от други източници, следва да бъдат определени като приоритетни за финансиране чрез обществени поръчки или - по изключение - чрез безвъзмездни средства, докато общите услуги следва да получат единствено ограничено подпомагане от МСЕ. Освен това при всяко финансово подпомагане от МСЕ стремежът следва да бъде към ефективно използване на средствата на Съюза и поради това широколентовите мрежи следва да получат подкрепа от финансови инструменти, които осигуряват привличане на повече средства в сравнение със схемите за безвъзмездни средства.
(31)
Интервенцията по настоящия регламент следва да има за цел постигането на единодействия и оперативна съвместимост между различните проекти от общ интерес, описани в приложението, както и с други инфраструктури, включително транспортни и енергийни инфраструктури, подкрепени от МСЕ, със съответните научноизследователски инфраструктури, подкрепени, inter alia, от „Хоризонт 2020“, и съответните инфраструктури, подкрепени от европейските структурни и инвестиционни фондове, като същевременно се избягва дублирането и ненужната административна тежест.
(32)
Финансовото подпомагане на проектите от общ интерес следва да се допълва от хоризонтални действия, включително от техническа помощ, мерки за стимулиране на търсенето и за координация, които следва да имат за цел максималното въздействие на интервенцията от страна на Съюза.
(33)
При заделянето на средства за интервенцията в областта на широколентовите мрежи Комисията следва да отчита надлежно резултатите от оценките на съществуващите финансови инструменти на Съюза.
(34)
Комисията следва да се подпомага от експертна група от представители на всички държави-членки, с която да се провеждат консултации и която да допринася, inter alia, за мониторинга на изпълнението на настоящия регламент, планирането, оценката и разрешаването на свързаните с изпълнението проблеми.
(35)
Експертната група следва да си сътрудничи и с органите, ангажирани с прилагането на настоящия регламент, например местните и регионалните органи, доставчиците на интернет, администраторите на публични мрежи и производителите на компоненти, както и с националните регулаторни органи и Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения (BEREC), създаден с Регламент (ЕО) № 1211/2009 на Европейския парламент и на Съвета (15).
(36)
С Регламент (ЕС) № 1316/2013 се създава Комитет за координация на МСЕ, който е и комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (16). С Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Комисията се предоставят правомощията да приема съгласно процедурата по разглеждане годишни и многогодишни работни програми, включително в сектора на телекомуникациите, който е предмет на настоящия Регламент. Във връзка с това е важно е да се поясни, че при обсъждането на въпроси, свързани с настоящия регламент, по-специално проекти на годишни и многогодишни работни програми, държавите-членки следва да бъдат представлявани в Комитета за координация на МСЕ от експерти от сектора на телекомуникационната инфраструктура,
(37)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно координираното развитие на трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната структура, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради презграничния характер на подкрепяните инфраструктури и последиците за цялата територия на Съюза, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(38)
С цел подкрепа на проекти от общ интерес в сектора на транспорта, телекомуникационната и енергийната инфраструктура, Регламент (ЕС) № 1316/2013 определя условията, методите и процедурите за предоставяне на финансова подкрепа на Съюза на трансевропейските мрежи. Той определя също така разбивката на средствата, налични съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 в трите сектора. Регламент (ЕС) № 1316/2013 е приложим от 1 януари 2014 г. Поради това е уместно да се съгласува прилагането на настоящия регламент с прилагането на Регламент (ЕС) № 1316/2013 и с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013. Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г.
(39)
Решение № 1336/97/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17) следва да бъде отменено,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
1. Настоящият регламент установява насоки за навременното разгръщане и оперативната съвместимост на проекти от общ интерес в сферата на трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура.
2. С настоящия регламент се определят по-специално:
а)
целите и оперативните приоритети на проектите от общ интерес;
б)
набелязването на проектите от общ интерес;
в)
критериите, спрямо които действията, допринасящи за проектите от общ интерес, се определят като допустими за финансово подпомагане от Съюза в съответствие с Регламент (ЕС) № 1316/2013 за тяхното разработване, внедряване, разгръщане, взаимно свързване и оперативна съвместимост;
г)
приоритетите за финансиране на проектите от общ интерес.
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, съдържащи се в член 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
2. За целите на настоящия регламент и на Регламент (ЕС) № 1316/2013 се прилагат и следните определения:
а)
„телекомуникационна инфраструктура“ означава широколентови мрежи и инфраструктури за цифрови услуги;
б)
„инфраструктурите за цифрови услуги“ означава инфраструктури, които дават възможност по електронен път, обикновено чрез интернет, да се предоставят мрежови услуги, осигуряващи трансевропейски оперативно съвместими услуги от общ интерес за гражданите, предприятията и/или публичните органи, и които включват основни платформи за услуги и общи услуги;
в)
„основни градивни елементи“ означава базови инфраструктури за цифрови услуги, които са ключови елементи, използвани на свой ред в по-сложни инфраструктури за цифрови услуги;
г)
„основни платформи за услуги“ означава центрове на инфраструктурите за цифрови услуги, които имат за цел да осигурят трансевропейски връзки, достъп и оперативна съвместимост, и които са отворени за държавите-членки и могат да бъдат отворени и за други субекти;
д)
„общи услуги“ означава портални услуги, които свързват една или няколко национални инфраструктури към основна(и) платформа(и) за услуги;
е)
„широколентови мрежи“ означава жични и безжични мрежи за достъп, помощна инфраструктура и основни мрежи, способни да предоставят връзки с много висока скорост;
ж)
„хоризонтални действия“ означава проучвания и действия за подкрепа на програмата съгласно определението съответно в член 2, точки 6 и 7 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
Член 3
Цели
1. Проектите от общ интерес допринасят за постигането на общите цели, посочени в член 3 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
2. В допълнение към общите цели проектите от общ интерес преследват една или няколко от следните конкретни цели:
а)
икономически растеж и подкрепа за завършването и функционирането на вътрешния пазар в подкрепа на конкурентоспособността на европейската икономика, включително на малките и средните предприятия (МСП);
б)
подобрения в ежедневието на гражданите, предприятията и публичните органи на всяко равнище чрез насърчаване на широколентовите мрежи, взаимната свързаност и оперативната съвместимост на националните, регионалните и местните широколентови мрежи, както и на недискриминационния достъп до такива мрежи и цифровото приобщаване.
3. За постигането на целите, посочени в параграфи 1 и 2, допринасят следните оперативни приоритети:
а)
оперативна съвместимост, свързаност, устойчиво внедряване, експлоатация и модернизиране на трансевропейските инфраструктури за цифрови услуги, както и координация на европейско равнище;
б)
ефективен приток на частни и публични инвестиции, които да стимулират внедряването и модернизирането на широколентови мрежи с оглед на приноса към постигането на целите за осигуряване на широколентов достъп от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа.
Член 4
Проекти от общ интерес
1. Проектите от общ интерес по-специално:
а)
имат за цел създаването и/или усъвършенстването на оперативно съвместими и, когато е възможно, международно съвместими основни платформи за услуги, съпътствани от общи услуги за инфраструктури за цифрови услуги;
б)
осигуряват ефективни механизми за инвестиции в сферата на широколентовите мрежи, привличат нови категории инвеститори и организатори на проекти и насърчават възпроизвеждането на иновативни проекти и бизнес модели.
2. Проектите от общ интерес могат да обхващат целия цикъл, включително проучвания за приложимост, изпълнение, непрекъсната работа и модернизиране, координиране и оценка.
3. Проектите от общ интерес могат да получават подкрепа от хоризонтални действия.
4. Проектите от общ интерес и действията, допринасящи за тяхното осъществяване, са описани по-подробно в приложението.
Член 5
Методи на интервенция
1. В сферата на инфраструктурите за цифрови услуги основните платформи за услуги се изграждат най-вече от Съюза, докато общите услуги се изграждат от страните, свързани към съответната основна платформа за услуги. Инвестициите в широколентови мрежи се осъществяват предимно от частния сектор с подкрепата на благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба. Публична подкрепа за широколентови мрежи се предоставя само в случаи на неефективност на пазара или на неоптимални инвестиционни ситуации.
2. Държавите-членки и другите субекти, отговарящи за изпълнението на проектите от общ интерес или даващи принос към него, се насърчават да предприемат мерките, необходими за улесняване на изпълнението на проектите от общ интерес. Окончателното решение за изпълнението на проект от общ интерес, което има отношение към територията на дадена държава-членка, се взема след одобрение от тази държава-членка.
3. Действията, допринасящи към проектите от общ интерес, които изпълняват критериите по член 6 от настоящия регламент, са допустими за финансова подкрепа от Съюза при условията и от инструментите в рамките на Регламент (ЕС) № 1316/2013. Финансовата подкрепа се предоставя в съответствие с приложимите правила и процедури, приети от Съюза, приоритетите за финансиране, определени в член 6 от настоящия регламент, и наличието на ресурси, като се отчитат конкретните нужди на бенефициерите.
4. Действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, се подпомагат от:
а)
обществени поръчки; и/или
б)
безвъзмездни средства.
5. Действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на широколентовите мрежи, се подпомагат от:
а)
финансови инструменти съгласно определението от Регламент (ЕС) № 1316/2013, които са отворени за допълнителен принос от други сектори на МСЕ, други инструменти, програми и бюджетни редове от бюджета на Съюза, държавите-членки, включително регионални и местни органи, и всякакви други инвеститори, включително частни инвеститори в съответствие с член 15, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013; и /или
б)
съчетание от финансови инструменти и безвъзмездни средства от публични източници, различни от МСЕ, били те публични източници от Съюза или национални.
6. Хоризонталните действия се подпомагат от:
а)
обществени поръчки; и/или
б)
безвъзмездни средства.
7. Общият размер на сумата от бюджета, заделена за финансови инструменти в сферата на широколентовите мрежи, не трябва да надвишава минимума, необходим за осъществяване на рентабилни интервенции, които се определят въз основа на предварителните оценки, посочени в член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
Тази сума се равнява на 15 % от финансовия пакет за сектора на телекомуникациите, посочен в член 5, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
8. Най-малко една трета от проектите в сферата на широколентовите мрежи, които получават финансова подкрепа по линия на настоящия регламент, трябва да са насочени към широколентова скорост над 100 Mbps.
9. След представянето на доклада, посочен в член 8, параграф·6, Европейският парламент и Съветът могат по предложение на Комисията да преразгледат сумата, определена съгласно параграф 7 от настоящия член, и съотношението на проектите, посочен в параграф 8 от настоящия член.
10. Когато подкрепата от МСЕ допълва европейските структурни и инвестиционни фондове и друга пряка публична подкрепа, постигането на положителни взаимодействия между действията по МСЕ и подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове може да бъде подсилено чрез използване на съответен механизъм за координация.
Член 6
Критерии за допустимост и приоритети за финансиране
1. За да бъдат допустими за финансиране, действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, трябва да отговарят на всеки от следните критерии, за да бъдат допустими за финансиране:
а)
да са достигнали достатъчен етап на зрялост, за да бъдат внедрени, и това да бъде доказано по-специално чрез успешни пилотни проекти в рамките на програми като програмите на Съюза, отнасящи се до иновациите и научноизследователската дейност;
б)
да допринасят към политиките и дейностите на Съюза в подкрепа на вътрешния пазар;
в)
да създават европейска добавена стойност и да имат стратегия и планиране за дългосрочна устойчивост - където е подходящо чрез източници на финансиране, различни от МСЕ, - чието качество трябва да бъде доказано от оценки на осъществимостта и на разходите и ползите; Тази стратегия се актуализира при необходимост;
г)
да отговарят на международните и/или европейските стандарти или на отворени спецификации и насоки за оперативна съвместимост, например на Европейската рамка за оперативна съвместимост, и използват умело съществуващите решения.
2. Подборът на действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, които да бъдат финансирани по линия на МСЕ, както и определянето на равнището на финансиране, се извършват като част от годишна работна програма, посочена в член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
3. На финансирането на основни градивни елементи, които са от решаващо значение за разработването, внедряването и експлоатацията на други инфраструктури за цифрови услуги, посочени в раздел 1.1 от приложението, или чиито перспективи за използване в тези отношения могат да бъдат доказани, се отдава първостепенен приоритет.
4. На другите инфраструктури за цифрови услуги в подкрепа на правото, политиките и програмите на Съюза, които са изброени в раздели 1.2 и 1.3 от приложението, и които, ако е възможно, стъпват върху съществуващи основни градивни елементи, се отдава второстепенен приоритет.
5. Подкрепата за основни платформи за услуги има приоритет пред общите услуги.
6. Въз основа на целите, предвидени в член 3 от настоящия регламент, описанието на проектите от общ интерес в приложението към настоящия регламент и в зависимост от наличния бюджет, в годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013, могат да се определят допълнителни критерии за допустимост и приоритетност в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги.
7. За да бъдат допустими за финансиране, действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на широколентовите мрежи, трябва да отговарят на всеки един от следните критерии:
а)
да имат значителен принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа;
б)
степента им на проектна разработка и подготовка да бъде достатъчна и да почива върху ефективни механизми за изпълнение;
в)
да работят за преодоляване на неефективността на пазара или на неоптималните инвестиционни ситуации;
г)
да не водят до смущения на пазара или изтласкване на частните инвестиции;
д)
да използват технология, която се счита за най-подходяща за удовлетворяване на потребностите на въпросната географска област, като се отчитат географските, социалните и икономическите фактори въз основа на обективни критерии и в съответствие с принципа за технологичен неутралитет;
е)
да внедряват най-подходящата за конкретния проект технология, като същевременно предлагат най-добрия баланс между технологиите последно поколение по отношение на капацитета на потока от данни, сигурността на предаване, устойчивостта на мрежата и ефективността на разходите;
ж)
да притежават голям потенциал за последващо възпроизвеждане и/или да се базират на иновативни бизнес модели.
8. Изпълнението на критериите, посочени в буква ж) от параграф 7 от настоящия член, не се изисква по отношение на проекти, финансирани от допълнителен, специално заделен принос, предоставен в съответствие с член 15, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
9. За да бъдат допустими за финансиране, хоризонталните действия трябва да отговарят на следните критерии:
а)
да подготвят или подкрепят действия по изпълнението по отношение на внедряването, управлението и разрешаването на съществуващи или нововъзникващи проблеми;
б)
да създават ново търсене на инфраструктури за цифрови услуги.
Член 7
Сътрудничество с трети държави и международни организации
1. Съюзът може да установява контакти, да участва в дискусии, да обменя информация и да си сътрудничи с публични органи или всякакви други организации в трети държави, за да постигне някоя от целите, преследвани с настоящия регламент. Наред с останалите цели това сътрудничество трябва да преследва и целта да се спомага за налагането на оперативната съвместимост между мрежите в областта на телекомуникационната инфраструктура в Съюза и сходни мрежи в трети държави.
2. Държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които членуват в Европейското икономическо пространство (ЕИП), могат да участват в сектора на МСЕ, който обхваща телекомуникационната инфраструктура, в съответствие с условията, определени в Споразумението за ЕИП.
3. Чрез дерогация от член 8, параграф 3 и член 9, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1316/2013присъединяващите се държави и страните кандидатки, които се ползват от предприсъединителна стратегия, могат да участват в сектора на МСЕ, който обхваща телекомуникационната инфраструктура, в съответствие със споразуменията, които са подписали със Съюза.
4. За целите на участието на държавите от ЕАСТ секторът на МСЕ, обхващащ телекомуникационната инфраструктура, се разглежда като отделна програма.
Член 8
Обмен на информация, наблюдение и докладване
1. Въз основа на информацията, получена по член 22, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1316/2013, държавите-членки и Комисията обменят информация и най-добри практики за напредъка, постигнат по прилагането на настоящия регламент. Когато е целесъобразно, държавите-членки ангажират в процеса местните и регионалните органи. Комисията публикува годишен обзор на тази информация и го предава на Европейския парламент и на Съвета.
2. Комисията провежда консултации с експертна група и се подпомага от нея, като тя е съставена от по един представител от всяка държава-членка. Експертната група подпомага Комисията по-специално в:
а)
следенето на изпълнението на настоящия регламент;
б)
отчитането на националните планове и националните стратегии, където има такива;
в)
предприемането на мерки за оценка на изпълнението на работните програми на финансово и техническо равнище;
г)
разрешаване на съществуващи или нововъзникващи проблеми в изпълнението на проектите;
д)
формулирането на стратегически насоки преди изготвянето на годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013, по-специално във връзка с подбора и оттеглянето на действия, допринасящи към проекти от общ интерес, и с определянето на разбивката на бюджета, както и с преразглеждането на тези работни програми.
3. Експертната група може да обсъжда и всякакви други въпроси, отнасящи се до разработването на трансевропейски мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура.
4. Комисията информира експертната група за постигнатия напредък в изпълнението на годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
5. Експертната група осъществява сътрудничество със субектите, участващи в планирането, развитието и управлението на цифровите мрежи и услуги, както и с други имащи отношение участници.
Комисията и другите субекти, които отговарят за изпълнението на настоящия регламент, като например Европейската инвестиционна банка, отделят специално внимание на коментарите на експертната група.
6. Във връзка с междинната и с последващата оценка на Регламент (ЕС) № 1316/2013, както е предвидено в член 27 от посочения регламент и с помощта на експертната група Комисията публикува доклад за напредъка в изпълнението на настоящия регламент. Този доклад се представя на Европейския парламент и на Съвета.
7. В доклада се предоставя оценка на постигнатия напредък в разработването и изпълнението на проекти от общ интерес, включително дали са били налице закъснения в изпълнението и трудности, както и информация за поетите задължения и плащанията.
8. В доклада Комисията оценява също дали обхватът на проектите от общ интерес продължава да отразява технологичното развитие и иновациите, както и новостите в регулаторната или пазарната среда и дали с оглед на тези новости и на необходимостта от дългосрочна устойчивост финансирането за някои от подкрепените проекти от общ интерес следва да бъде постепенно оттеглено или набавено по други начини. За проекти, за които е вероятно да окажат значително въздействие върху околната среда, тези доклади включват анализ на въздействието върху околната среда, като се вземат предвид, където е уместно, нуждите във връзка с адаптацията към изменението на климата и ограничаването на последствията от него, както и устойчивостта на бедствия. Такава оценка може да бъде проведена и по всяко друго време, когато бъде счетено за уместно.
9. Постигането на конкретните цели, посочени в член 3, се измерва с последващи оценки, inter alia, въз основа на:
а)
наличието на инфраструктури за цифрови услуги, измерени по броя на държавите-членки, свързани към всяка инфраструктура за цифрови услуги;
б)
процента на гражданите и стопанските субекти, които използват инфраструктури за цифрови услуги, и наличието на подобни услуги в презгранични условия;
в)
обема на инвестициите, привлечени в сферата на широколентовите технологии, и техния лостов ефект, за проектите, финансирани със средства от публични източници, както е посочено в член 5, параграф 5, буква б).
Член 9
Отмяна
Решение № 1336/97/ЕО се отменя.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
UREDBA (EU) br. 283/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. ožujka 2014.
o smjernicama za transeuropske mreže u području telekomunikacijske infrastrukture i stavljanju izvan snage Odluke br. 1336/97/EZ
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenja Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
Telekomunikacijske mreže i usluge sve se više pretvaraju u internetske infrastrukture s usko povezanim širokopojasnim mrežama i digitalnim uslugama. Internet postaje dominantna platforma u području komunikacija, usluga, obrazovanja, sudjelovanja u društvenom i političkom životu, kulturnog sadržaja i poslovanja. Stoga je transeuropska dostupnost rasprostranjenog i sigurnog pristupa internetu velikih brzina i digitalnih usluga u javnom interesu ključna za socijalni i gospodarski rast, konkurentnost, socijalnu uključenost i unutarnje tržište.
(2)
Dana 17. lipnja 2010. Europsko vijeće potvrdilo je Komunikaciju Komisije od 26. kolovoza 2010. o Digitalnoj agendi za Europu čiji je cilj zadati smjer za maksimalnu iskoristivost socijalnog i gospodarskog potencijala informacijskih i komunikacijskih tehnologija. Njome se nastoje potaknuti ponuda i potražnja konkurentne infrastrukture interneta velikih brzina i digitalnih internetskih usluga s ciljem približavanja stvarnom digitalnom jedinstvenom tržištu koje je nužno za pametan, održiv i uključiv rast.
(3)
Uredbom (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) određuju se uvjeti, metode i postupci za financijsku pomoć Unije transeuropskim mrežama u sektorima prometne, telekomunikacijske i energetske infrastrukture. S obzirom na to da se sektori obuhvaćeni Instrumentom za povezivanje Europe (CEF) nalaze pred sličnim izazovima i mogućnostima, postoji značajan prostor za istraživanje sinergija, uključujući kombiniranjem financiranja CEF-a s drugim izvorima financiranja.
(4)
Činjenica je da postoji velik broj prekograničnih digitalnih usluga kojima se obavlja razmjena među europskim javnim upravama kao potpora politikama Unije. Prilikom pružanja novih rješenja važno je iskoristiti ona postojeća, provedena u kontekstu drugih europskih inicijativa, izbjegavati dvostruko obavljanje poslova te osigurati koordinaciju i usklađenost pristupa i rješenja u sklopu inicijativa i politika, kao što su primjerice program ISA uspostavljen Odlukom br. 922/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5), program Fiscalis uspostavljen Uredbom (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Obzor 2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) Slično tome, važno je da su rješenja u skladu s dogovorenim međunarodnim i/ili europskim normama ili otvorenim specifikacijama za interoperabilnost, posebno s onima koje je identificirala Komisija u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (8), i drugim relevantnim specifikacijama i orijentacijama, kao što je Europski okvir interoperabilnosti za europske javne usluge (EIF).
(5)
Razvoj širokopojasnih mreža velikih brzina imat će koristi od europskih tehničkih normi. Programi Unije za istraživanja i razvoj i pojačano praćenje standardizacijskih postupaka nužni su da bi Unija imala središnju ulogu u telekomunikacijskoj industriji.
(6)
U sklopu pilot-projekata velikih opsega u koje su uključene države članice, a koji su sufinancirani Programom za konkurentnost i inovacije (9), kao što su PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX ili SPOCS, obavljeno je vrednovanje ključnih prekograničnih digitalnih usluga na unutarnjem tržištu na temelju zajedničkih modula, koje se konsolidiraju projektom eSENS. Ti pilot-projekti već su dosegli ili će u bliskoj budućnosti doseći razinu zrelosti potrebnu za uvođenje. Postojeći projekti od zajedničkog interesa već su pokazali jasnu dodanu vrijednost djelovanja na europskoj razini, kao na primjer u području kulturnog nasljeđa (Europeana), zaštite djece (Sigurniji internet), socijalne sigurnosti (EESSI), a predloženi su i drugi kao primjerice u području zaštite potrošača (ODR).
(7)
Kad je riječ o infrastrukturama digitalnih usluga, moduli bi trebali imati prednost nad ostalim infrastrukturama digitalnih usluga, s obzirom na to da su prvi preduvjet za potonje. Između ostalog, infrastrukture digitalnih usluga trebale bi stvarati europsku dodanu vrijednost i ispunjavati dokazane potrebe. Trebale bi biti dostatno razvijene za uvođenje, tehnički i operativno, kako je već dokazano, osobito kroz uspješno provedeno pilotiranje. Trebale bi se temeljiti na konkretnom planu održivosti kako bi se osiguralo srednjoročno do dugoročno djelovanje platformi osnovnih usluga izvan CEF-a. Stoga bi financijsku pomoć u skladu s ovom Uredbom trebalo što više smanjivati tijekom vremena te aktivirati sredstva iz drugih izvora osim CEF-a, kada je to prikladno.
(8)
Važno je financirati infrastrukture digitalnih usluga koje su potrebne za ispunjavanje pravnih obveza u skladu s pravom Unije i/ili koje razvijaju ili pružaju module s potencijalnim velikim utjecajem na razvoj paneuropskih javnih usluga kako bi se podržale infrastrukture višestrukih digitalnih usluga i s vremenom postupno izgradio europski ekosustav interoperabilnosti. U tom kontekstu, pravne obveze predstavljaju specifične odredbe koje zahtijevaju ili razvoj ili korištenje infrastruktura digitalnih usluga, ili zahtijevaju rezultate koje je jedino moguće postići putem europskih infrastruktura digitalnih usluga.
(9)
Europeana i Sigurniji internet za djecu trebali bi, kao dobro uspostavljene infrastrukture digitalnih usluga, imati prioritet za financiranje. Posebno bi trebalo osigurati kontinuitet u financiranju Unije iz drugih programa Unije CEF-u u prvim godinama višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. -2020. utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (10). kako bi se omogućilo neprekinuto i uspješno pružanje usluga na onoj razini koja je predviđena u okviru postojećih programa financiranja. Vijeće je 10. svibnja 2012. istaklo ključnu važnost osiguranja dugoročne održivosti Europeane, uključujući u smislu upravljanja i financiranja (11).
(10)
Trebalo bi osigurati sigurno, uključivo i pozitivno mrežno okruženje za djecu i mlade. Kao ključna mjera za zaštitu i promicanje prava djece u mrežnom okruženju, trebalo bi osigurati funkcioniranje programa Sigurniji internet nakon 2014. Provedbom ove Uredbe trebalo bi financijski podržati provedbu Europske strategije za bolji internet za djecu na razini Unije, kao i na razini država članica, posebno u vezi s centrima za sigurniji internet (SIC-ovi) u državama članicama. Aktivnosti SIC-ova, uključujući centre za osvješćivanje i druge aktivnosti namijenjene podizanju svijesti, telefonske linije za pomoć djeci, roditeljima i pružateljima skrbi o najboljim načinima korištenja interneta za djecu, kao i SOS linije za prijavljivanje sadržaja seksualnog zlostavljanja djece na internetu, ključni su element i preduvjet za uspjeh te strategije.
(11)
Budućim pravnim aktom Unije o elektroničkoj identifikaciji i uslugama provjere za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu trebaju se utvrditi detaljni zahtjevi i uvjeti za uzajamno priznavanje ključnih čimbenika koji se u nastavku navode kao moduli infrastruktura digitalnih usluga. Taj će akt obuhvaćati nekoliko najvažnijih modula, na primjer elektroničku identifikaciju i elektronički potpis kao dio projekata od zajedničkog interesa utvrđenih u Prilogu ovoj Uredbi.
(12)
Infrastrukture digitalnih usluga koje su izvedene u skladu s Odlukom 922/2009/EZ olakšat će elektroničku prekograničnu i međusektorsku interakciju među europskim javnim upravama. To će zauzvrat omogućiti pružanje ključnih usluga u područjima kao što su, između ostalog, elektronička identifikacija i ovjera i nabava, prekogranična međusobna povezanost poslovnih registara, interoperabilne elektroničke prekogranične zdravstvene usluge, kao i prekograničnu suradnju u vezi s kibernetičkom sigurnošću, time doprinoseći digitalnom jedinstvenom tržištu. Takva interakcija među upravama bit će ostvarena pomoću stvaranja i/ili unaprjeđenja interoperabilnih platformi osnovnih usluga, izgrađenih na postojećim zajedničkim modulima, i/ili pružajući dodatne module ključne za razvoj drugih platformi osnovnih usluga te povezane generičke usluge koje nacionalne infrastrukture povezuju s platformama osnovnih usluga radi dostave prekograničnih digitalnih usluga.
(13)
Države članice trebale bi poticati lokalna i regionalna tijela na sveobuhvatnu i učinkovitu uključenost u upravljanje infrastrukturama digitalnih usluga te osigurati da projekti od zajedničkog interesa u vezi s prekograničnom isporukom usluga e-uprave uzmu u obzir preporuke EIF-a.
(14)
U svojoj rezoluciji od 6. srpnja 2011. o europskoj širokopojasnoj mreži: ulaganje u digitalno potaknut rast (12), Europski parlament naglasio je da su širokopojasne usluge ključne za konkurentnost industrije Unije i uvelike doprinose gospodarskom rastu Unije, socijalnoj koheziji i stvaranju kvalitetnog zapošljavanja. Ulaganje u najsuvremeniju tehnologiju i tehnologiju budućnosti ključno je za Uniju ako želi postati središte inovacija, znanja i usluga.
(15)
Europsko tržište s gotovo 500 milijuna ljudi spojenih na širokopojasnu mrežu velike brzine djelovalo bi poticajno na razvoj unutarnjeg tržišta, stvarajući globalno jedinstvenu kritičnu masu korisnika, pružajući svim regijama nove mogućnosti, a svakom korisniku povećanu vrijednost, dok bi Uniji osiguralo mogućnost da bude vodeće svjetsko gospodarstvo koje se temelji na znanju. Brzo uvođenje širokopojasnih mreža velike brzine presudno je za razvoj produktivnosti Unije i nastanak novih i malih poduzeća koja mogu biti predvodnici u različitim sektorima, na primjer u zdravstvenoj skrbi, proizvodnji i uslužnim industrijama.
(16)
Kombinacija novih mogućnosti u pogledu infrastrukture te novih, inovativnih i interoperabilnih usluga trebala bi pokrenuti uspješan krug poticanjem veće potražnje za brzom širokopojasnom mrežom velike brzine na koju bi, u komercijalnom smislu, bilo preporučljivo odgovoriti.
(17)
Digitalnom agendom za Europu određeno je da bi do 2020. svi Europljani trebali imati pristup brzinama interneta većima od 30 Mbit/s te da bi 50 % ili više europskih kućanstava trebalo biti pretplaćeno na internetske veze s brzinom većom od 100 Mbit/s.
(18)
Uzimajući u obzir brzi razvoj digitalnih usluga i aplikacija koje zahtijevaju sve brže internetske veze te brzu evoluciju najnovijih tehnologija koje to omogućavaju, prikladno je u okviru evaluacije Digitalne agende za Europu razmotriti reviziju širokopojasnih ciljeva za 2020. kako bi se osiguralo da Unija ima konkurentne širokopojasne brzine u usporedbi s drugim gospodarstvima svijeta.
(19)
Dio širokopojasnih projekata trebao bi pokazati veće ambicije, imajući za cilj veće brzine, i time služiti kao pilot-projekti za bržu povezanost i modeli s mogućnošću reproduciranja.
(20)
U svojoj rezoluciji od 12. rujna 2013. o Digitalnoj agendi za rast, mobilnost i zapošljavanje, vrijeme je za prelazak u višu brzinu, Europski parlament naglasio je da je cilj revidirane napredne Digitalne agende za Europu za 2020. povezivanje svih kućanstava u Uniji širokopojasnim vezama koje omogućuju brzinu prijenosa od 100 Mbit/s, a da 50 % kućanstava bude pretplaćeno na brzinu od 1 Gbit/s ili većom.
(21)
Privatni sektor trebao bi imati vodeću ulogu pri izvođenju i moderniziranju širokopojasnih mreža, uz potporu konkurentnog regulatornog okvira koji je otvoren za ulaganja. Ako privatna ulaganja postanu nedostatna, nužne mjere za postizanje ciljeva Digitalne agende za Europu trebale bi poduzeti države članice. Javna financijska pomoć širokopojasnim mrežama trebala bi biti ograničena na programe ili inicijative kojima su cilj projekti koji se ne mogu financirati isključivo iz privatnog sektora, što je potvrđeno ex-ante procjenom kojom se utvrđuju nedostaci tržišta ili situacije neoptimalnog ulaganja, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (13).
(22)
Financijski instrumenti za širokopojasne mreže ne smiju neopravdano narušavati tržišno natjecanje, istiskivati privatna ulaganja ili privatne operatere odvraćati od ulaganja. Posebno trebaju biti u skladu s člancima 101., 102., 106. i 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kao i, ako je potrebno, sa smjernicama EU-a za primjenu pravila o državnim potporama u vezi s brzim uvođenjem širokopojasnih mreža.
(23)
Javno financiranje širokopojasnih mreža treba utrošiti samo na infrastrukture koje su usklađene s mjerodavnim pravom, posebno s pravom tržišnog natjecanja i s obvezama pristupa u skladu s Direktivom 2002/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14).
(24)
S obzirom na to da su financijska sredstva dostupna u okviru CEF-a ograničena, financijska pomoć trebala bi se usredotočiti na uspostavu financijskih mehanizama na razini Unije kako bi se privukla dodatna ulaganja, promicao multiplicirajući učinak te na taj način olakšala učinkovita upotreba privatnih i drugih javnih sredstava za ulaganje. Ovakav pristup omogućuje doprinose poslovnih i institucionalnih subjekata uvelike iznad razina financiranja izravno dostupnih putem CEF-a.
(25)
S obzirom na ograničena financijska sredstva u okviru CEF-a te u svrhu osiguranja odgovarajućeg financiranja za infrastrukture digitalnih usluga, sveukupna proračunska sredstva namijenjena širokopojasnim mrežama ne bi smjela prijeći minimalni iznos potreban za uspostavljanje troškovno učinkovite intervencije, koji bi trebalo utvrditi ex ante procjenom uzimajući u obzir, između ostalog, vrstu predviđenih financijskih instrumenata, potencijalni učinak poluge za portfelj minimalno učinkovitog projekta te tržišne uvjete.
(26)
Potpora CEF-a uvođenju širokopojasnih mreža trebala bi biti dopuna pomoći koja se osigurava u okviru drugih programa i inicijativa Unije, uključujući i europske strukturne i investicijske fondove (ESI fondovi), u slučajevima kad ex ante procjena utvrdi nedostatke tržišta i situacije neoptimalnog ulaganja te kada tako odrede upravljačka tijela. Financijska pomoć CEF-a uvođenju širokopojasnih mreža trebala bi izravno doprinijeti naporima država članica, ali i omogućiti sredstvo ulaganja za dobrovoljne, namjenske doprinose iz drugih izvora, uključujući ESI fondove, te na taj način omogućiti državama članicama da iskoriste znanje i iskustvo i učinak mjerila za sadržaje kojima upravlja Unija, s ciljem povećanja učinkovitosti javne potrošnje.
(27)
Kako bi se osigurala najbolja vrijednost za novac te s obzirom na ograničena sredstva, financiranje CEF-a trebalo bi biti dostupno za projekte koji se oslanjanju na tehnologije koje su najprikladnije za određeni projekt, mogu pomoći ojačati inovativne poslovne modele te pokazuju visok potencijal za umnožavanje. Ako se projekti financiraju iz dobrovoljnih doprinosa u okviru CEF-a, kao što su ESI fondovi, ili kroz nacionalno ili regionalno financiranje, kriteriji prihvatljivosti trebali bi biti fleksibilniji i uzimati u obzir specifičnu situaciju i uvjete u područjima kojima bi to financiranje trebalo služiti.
(28)
Unija može podupirati uvođenje širokopojasnih mreža koje doprinose ciljevima Digitalne agende za Europu u svim vrstama područja. Smanjenje digitalnog jaza i povećanje digitalne uključenosti važni su ciljevi Digitalne agende za Europu. Sva djelovanja Unije u području širokopojasnih mreža trebala bi stoga obuhvatiti posebne potrebe prigradskih, seoskih i posebno rijetko naseljenih i slabo razvijenih regija, koje trebaju biti opskrbljene vezama. To obuhvaća uvođenje širokopojasnih mreža koje bi povezivale otoke, regije bez izlaza na more te planinske, udaljene i rubne regije, uključujući otočne države članice, sa središnjim regijama Unije i/ili djelovanja za poboljšanje pouzdanosti ili učinkovitosti veza između takvih regija i središnjih regija Unije.
(29)
U svrhu upotpunjavanja digitalnog jedinstvenog tržišta, trebalo bi poticati usklađivanje između programa CEF-a i nacionalnih i regionalnih djelovanja u području širokopojasnih mreža.
(30)
Pri provedbi ove Uredbe, oblike financijske pomoći trebalo bi uskladiti sa značajkama dotičnih djelovanja. Stoga bi u području infrastruktura digitalnih usluga trebalo odrediti prioritete za financiranje platformi osnovnih usluga koje nije moguće financirati iz drugih izvora, putem nabave ili, u iznimnim slučajevima, bespovratnih sredstava, dok bi generičkim uslugama trebalo dati samo ograničenu financijsku pomoć u okviru CEF-a. Nadalje, svaka financijska pomoć iz CEF-a trebala bi imati za cilj učinkovito korištenje financijskih sredstava Unije te bi stoga širokopojasne mreže trebalo podržati financijskim instrumentima koji osiguravaju bolji učinak poluge od bespovratnih sredstava.
(31)
Intervencija u skladu s ovom Uredbom trebala bi imati za cilj postizanje sinergija i interoperabilnosti među različitim projektima od zajedničkog interesa koji su opisani u Prilogu, kao i s drugim infrastrukturama, uključujući prometnu i energetsku infrastrukturu koje podupire CEF, relevantne istraživačke infrastrukture koje između ostalog podupire Obzor 2020. i relevantne infrastrukture koje podupiru ESI fondovi, istovremeno izbjegavajući udvostručavanje i neopravdano administrativno opterećenje.
(32)
Financijsku pomoć za projekte od zajedničkog interesa trebalo bi dopuniti horizontalnim djelovanjima, uključujući tehničku pomoć, mjere poticanja potražnje te koordinaciju, što bi trebalo djelovati u smjeru najvećeg mogućeg povećanja utjecaja intervencije Unije.
(33)
Prilikom izdvajanja sredstava za intervenciju u širokopojasnim mrežama, Komisija bi trebala uzeti u obzir rezultate evaluacija postojećih financijskih instrumenata Unije.
(34)
Komisiji bi trebala pomagati stručna skupina predstavnika svih država članica, s kojom bi se trebalo savjetovati i koja bi trebala davati doprinos u vezi s, između ostalog, praćenjem provedbe ove Uredbe, planiranjem, evaluacijom i rješavanjem problema prilikom provedbe.
(35)
Stručna skupina trebala bi također surađivati s onim subjektima koji su uključeni u provedbu ove Uredbe, kao što su lokalna i regionalna tijela, pružatelji usluga pristupa internetu, administratori javnih mreža i proizvođači komponenti kao i nacionalna regulatorna tijela i Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC), osnovano Uredbom (EZ) br. 1211/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (15).
(36)
Uredbom (EU) br. 1316/2013 uspostavlja se Odbor za koordinaciju CEF-a, koji je također odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16). Uredbom (EU) br. 1316/2013 također se Komisiji dodjeljuje ovlast za donošenje, u skladu s postupkom ispitivanja, godišnjih i višegodišnjih programa rada, uključujući u telekomunikacijskom sektoru, pri čemu ovi potonji podliježu ovoj Uredbi. Važno je u tom smislu pojasniti da bi države članice, kada se raspravlja o pitanjima u vezi s ovom Uredbom, posebno o nacrtima godišnjih i višegodišnjih programa rada, u Odboru za koordinaciju CEF-a trebali predstavljati stručnjaci iz sektora telekomunikacijske infrastrukture.
(37)
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, a posebno koordinirani razvoj transeuropskih mreža u području telekomunikacijske infrastrukture, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog prekograničnog karaktera infrastruktura koje se podupiru i učinaka na cjelokupnom području Unije oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(38)
U svrhu davanja potpore projektima od zajedničkog interesa u sektorima prometne, telekomunikacijske i energetske infrastrukture, Uredbom (EU) br. 1316/2013 utvrđuju se uvjeti, metode i postupci za osiguravanje financijske pomoći Unije transeuropskim mrežama. Njome se također uspostavlja raspodjela sredstava koja će biti dostupna u okviru Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 u svim trima sektorima. Uredba (EU) br. 1316/2013 primjenjuje se od 1. siječnja 2014. Stoga je primjereno uskladiti početak primjene ove Uredbe s početkom primjene Uredbe (EU) br. 1316/2013 i s Uredbom (EU, Euratom) br. 1311/2013. Ova bi se Uredba stoga trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014.
(39)
Odluku br. 1336/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) trebalo bi staviti izvan snage,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet
1. Ovom se Uredbom utvrđuju smjernice za pravovremeno uvođenje i interoperabilnost projekata od zajedničkog interesa u području transeuropskih mreža u području telekomunikacijske infrastrukture.
2. Ovom Uredbom posebno se utvrđuju:
(a)
ciljevi i operativni prioriteti projekata od zajedničkog interesa;
(b)
prepoznavanje projekata od zajedničkog interesa;
(c)
kriteriji prema kojima su djelovanja koja doprinose projektima od zajedničkog interesa prihvatljiva za financijsku pomoć Unije u skladu s Uredbom (EU) br. 1316/2013 u njihovom razvoju, provedbi, uvođenju, međusobnoj povezanosti i interoperabilnosti;
(d)
prioriteti za financiranje za projekte od zajedničkog interesa.
Članak 2.
Definicije
1. Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se definicije navedene u članku 2. Uredbe (EU) br. 1316/2013.
2. Za potrebe ove Uredbe i Uredbe (EU) br. 1316/2013, također se primjenjuju sljedeće definicije:
(a)
„telekomunikacijska infrastruktura” znači širokopojasne mreže i infrastrukture digitalnih usluga;
(b)
„infrastrukture digitalnih usluga” znači infrastrukture koje omogućuju elektroničku dostavu mrežnih usluga, obično putem interneta, omogućujući transeuropske interoperabilne usluge od zajedničkog interesa za građane, poduzeća i/ili javna tijela, a sastoje se od platformi osnovnih usluga i generičkih usluga;
(c)
„moduli” znači osnovne infrastrukture digitalnih usluga koji su ključni čimbenici koji se ponovno koriste u složenijim infrastrukturama digitalnih usluga;
(d)
„platforme osnovnih usluga” znači središnja čvorišta infrastruktura digitalnih usluga čiji je cilj osigurati transeuropsku povezanost, pristup i interoperabilnost te koja su dostupna državama članicama, a mogu biti dostupna i drugim subjektima;
(e)
„generičke usluge” znači posredničke usluge koje povezuju jednu nacionalnu infrastrukturu ili više njih s platformom (platformama) osnovnih usluga;
(f)
„širokopojasne mreže” znači žične i bežične pristupne mreže, prateća infrastruktura i osnovne mreže koje imaju sposobnost postizanja povezanosti vrlo visoke brzine;
(g)
„horizontalna djelovanja” znači studije i mjere za potporu programa kako su definirane u članku 2. točki 6. odnosno točki 7. Uredbe (EU) br. 1316/2013.
Članak 3.
Ciljevi
1. Projekti od zajedničkog interesa doprinose postizanju općih ciljeva navedenih u članku 3. Uredbe (EU) br. 1316/2013.
2. Uz opće ciljeve, projekti od zajedničkog interesa usmjereni su na jedan ili više sljedećih posebnih ciljeva:
(a)
gospodarski rast i potpora ostvarenju i funkcioniranju unutarnjeg tržišta kako bi se podržala konkurentnost europskog gospodarstva, uključujući mala i srednja poduzeća (MSP-ovi).
(b)
poboljšanje svakodnevnog života građana, poduzeća i javnih tijela na svim razinama kroz promociju širokopojasnih mreža, međusobne povezanosti i interoperabilnosti nacionalnih, regionalnih i lokalnih širokopojasnih mreža, kao i nediskriminirajući pristup tim mrežama te digitalna uključenost.
3. Sljedeći operativni prioriteti doprinose postizanju ciljeva iz stavaka 1. i 2.:
(a)
interoperabilnost, povezivost, održivo uvođenje, djelovanje i nadogradnja transeuropskih infrastruktura digitalnih usluga, kao i koordinacija na europskoj razini;
(b)
učinkovit protok privatnih i javnih ulaganja radi stimuliranja uvođenja i modernizacije širokopojasnih mreža s ciljem doprinosa postizanju širokopojasnih ciljeva Digitalne agende za Europu.
Članak 4.
Projekti od zajedničkog interesa
1. Projekti od zajedničkog interesa posebno:
(a)
su usmjereni na stvaranje i/ili poboljšanje interoperabilnih te, kad god je to moguće, međunarodno kompatibilnih platformi osnovnih usluga, popraćenih generičkim uslugama za infrastrukture digitalnih usluga;
(b)
pružaju učinkovita sredstva ulaganja za širokopojasne mreže, privlače nove kategorije ulagača i nositelja projekata te potiču sposobnost reproduciranja inovativnih projekata i poslovnih modela.
2. Projekti od zajedničkog interesa mogu obuhvaćati njihov čitavi ciklus, uključujući studije izvedivosti, provedbu, kontinuirano djelovanje i nadogradnju, koordinaciju i evaluaciju.
3. Projekte od zajedničkog interesa moguće je poduprijeti horizontalnim djelovanjima.
4. Projekti od zajedničkog interesa i djelovanja kojima im se doprinosi dalje su opisani u Prilogu.
Članak 5.
Vrste intervencija
1. U području infrastruktura digitalnih usluga, platforme osnovnih usluga ponajprije provodi Unija, dok generičke usluge provode strane povezane s relevantnom platformom osnovne usluge. Ulaganja u širokopojasne mreže uglavnom provodi privatni sektor, uz potporu konkurentnog regulatornog okvira koji je otvoren za ulaganja. Javna potpora za širokopojasne mreže pruža se samo kada postoje nedostaci tržišta ili u situaciji neoptimalnog ulaganja.
2. Države članice i drugi subjekti koji su odgovorni za provedbu projekata od zajedničkog interesa ili doprinose toj provedbi potiču se da poduzmu mjere potrebne za olakšavanje provedbe projekata od zajedničkog interesa. Konačna odluka o provedbi projekta od zajedničkog interesa koji se odnosi na državno područje države članice donosi se nakon odobrenja te države članice.
3. Djelovanja koja doprinose projektima od zajedničkog interesa, a koja zadovoljavaju kriterije iz članka 6. ove Uredbe, prihvatljiva su za financijsku pomoć Unije u okviru uvjeta i instrumenata dostupnih u skladu s Uredbom (EU) br. 1316/2013. Financijska pomoć pruža se u skladu s relevantnim pravilima i postupcima koje je usvojila Unija, prioritetima financiranja navedenima u članku 6. ove Uredbe i dostupnosti resursa, uzimajući u obzir posebne potrebe korisnika.
4. Potpora djelovanjima koja doprinose projektima od zajedničkog interesa u području infrastruktura digitalnih usluga pruža se putem:
(a)
nabave; i/ili
(b)
bespovratnih sredstava.
5. Potpora djelovanjima koja doprinose projektima od zajedničkog interesa u području širokopojasnih mreža pruža se:
(a)
putem financijskih instrumenata kako su definirani u Uredbi (EU) br. 1316/2013, otvorenih za dodatne doprinose iz drugih sektora CEF-a, drugih instrumenata, programa i proračunskih linija iz proračuna Unije, država članica, uključujući regionalna i lokalna tijela i sve druge ulagače, uključujući privatne ulagače u skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1316/2013; i/ili
(b)
kombinacijom financijskih instrumenata i bespovratnih sredstava iz javnih izvora osim CEF-a, bilo iz javnih izvora Unije ili nacionalnih javnih izvora.
6. Potpora horizontalnim djelovanjima pruža se putem:
(a)
nabave; i/ili
(b)
bespovratnih sredstava.
7. Ukupni iznos proračuna dodijeljen financijskim instrumentima za širokopojasne mreže ne smije prelaziti minimalni iznos potreban za uspostavu troškovno učinkovitih intervencija koji se utvrđuje na temelju ex ante procjena navedenih u članku 14. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1316/2013.
Taj iznos predstavlja 15 % financijske omotnice za telekomunikacijski sektor iz članka 5. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 1316/2013.
8. Barem jednoj trećini širokopojasnih projekata koji primaju financijsku pomoć u okviru ove Uredbe cilj su širokopojasne brzine iznad 100 Mbit/s.
9. Nakon izvješća iz članka 8. stavka 6. Europski parlament i Vijeće mogu, na prijedlog Komisije, izmijeniti iznos utvrđen u skladu sa stavkom 7. ovog članka i udio projekata iz stavka 3.e ovog članka.
10. Kada potpora CEF-a nadopunjuje potporu ESI fondova i druge izravne javne potpore, moguće je osnažiti postizanje sinergije između djelovanja CEF-a i potpore ESI fondova korištenjem odgovarajućeg mehanizma koordinacije.
Članak 6.
Kriteriji prihvatljivosti i prioriteti financiranja
1. Kako bi bila prihvatljiva za financiranje, djelovanja koja doprinose projektima od zajedničkog interesa u području infrastruktura digitalnih usluga moraju ispunjavati sve sljedeće kriterije:
(a)
imati dostatnu zrelost za uvođenje, što je posebno vidljivo kroz uspješno pilotiranje u sklopu programa kao što su programi Unije povezani s inovacijama i istraživanjima;
(b)
doprinositi politikama i aktivnostima Unije kojima se podupire unutarnje tržište;
(c)
stvarati europsku dodanu vrijednost te imati strategiju i planiranje za dugoročnu održivost, kada je to prikladno putem drugih izvora financiranja osim CEF-a, čiju kvalitetu treba dokazati procjenom izvedivosti te troškova i koristi. Takva se strategija prema potrebi ažurira;
(d)
biti u skladu s međunarodnim i/ili europskim normama ili otvorenim specifikacijama i orijentacijama za interoperabilnost, kao što je Europski okvir interoperabilnosti, te izvući korist iz postojećih rješenja.
2. Odabir djelovanja koja doprinose projektima od zajedničkog interesa u području infrastruktura digitalnih usluga koja će se financirati u okviru CEF-a, kao i razine njihova financiranja, provodi se kao dio godišnjeg programa rada iz članka 17. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1316/2013.
3. Moduli koji su ključni za razvoj, uvođenje i djelovanje drugih infrastruktura digitalnih usluga navedenih u odjeljku 1. točki 1. Priloga i za koje je izgledno da u sklopu njih budu korišteni, imaju najviši prioritet pri financiranju.
4. Drugi prioritet daje se drugim infrastrukturama digitalnih usluga koje podupiru pravo, politike i programe Unije, kako je navedeno u odjeljku 1. točkama 2 i 3 Priloga i, ako je to moguće, temelje se na postojećim modulima.
5. Potpora platformama osnovnih usluga ima prednost u odnosu na generičke usluge.
6. Na temelju ciljeva predviđenih u članku 3. ove Uredbe, opisom projekata od zajedničkog interesa u Prilogu ovoj Uredbi te, uzimajući u obzir raspoloživi proračun, godišnjim i višegodišnjim programima rada iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1316/2013 mogu se utvrditi daljnji kriteriji prihvatljivosti i prioriteta u području infrastruktura digitalnih usluga.
7. Kako bi bila prihvatljiva za financiranje, djelovanja koja doprinose projektima od zajedničkog interesa u području širokopojasnih mreža moraju ispunjavati sve sljedeće kriterije:
(a)
daju značajan doprinos ostvarenju ciljeva Digitalne agende za Europu;
(b)
na dostatno su zrelim razinama projektnog razvoja i pripreme koje se temelje na učinkovitim provedbenim mehanizmima;
(c)
rješavaju nedostatke tržišta ili situacije neoptimalnog ulaganja;
(d)
ne dovode do tržišnih poremećaja ili istiskivanja privatnog ulaganja;
(e)
služe se tehnologijom koja se smatra najprikladnijom za djelovanje po pitanju potreba u dotičnom zemljopisnom području, uzimajući u obzir zemljopisne, socijalne i gospodarske čimbenike koji se temelje na objektivnim kriterijima te u skladu s tehnološkom neutralnošću;
(f)
uvode tehnologiju koja je najprikladnija za pojedini projekt, istovremeno osiguravajući najbolju ravnotežu između najsuvremenijih tehnologija u smislu kapaciteta protoka podataka, sigurnosti prijenosa, otpornosti mreže i troškovne učinkovitosti;
(g)
imaju veliki potencijal za reproduciranje i/ili se temelje na inovativnim poslovnim modelima.
8. Kriteriji iz stavka 7. točke (g) ovog članka ne zahtijevaju se na projekte koji se financiraju iz dodatnih namjenskih doprinosa osiguranih u skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1316/2013.
9. Kako bi bila prihvatljiva za financiranje, horizontalna djelovanja moraju ispunjavati jedan od sljedećih kriterija:
(a)
pripremaju ili podržavaju provedbena djelovanja u njihovom uvođenju, u upravljanju njima te u rješavanju postojećih ili nastajućih provedbenih problema;
(b)
stvaraju novu potražnju za infrastrukturama digitalnih usluga.
Članak 7.
Međunarodna suradnja s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama
1. Unija može uspostavljati kontakte, raspravljati i razmjenjivati informacije te surađivati s javnim tijelima ili bilo kojim drugim organizacijama u trećim zemljama kako bi postigla bilo koji cilj koji proizlazi iz ove Uredbe. Tom se suradnjom među ostalim nastoji promicati interoperabilnost između mreža u području telekomunikacijske infrastrukture u Uniji i sličnih mreža u trećim zemljama.
2. Zemlje Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u sektoru CEF-a koji obuhvaća telekomunikacijsku infrastrukturu u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u.
3. Odstupajući od članka 8. stavka 3. i članka 9. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1316/2013, države pristupnice i zemlje kandidatkinje koje ostvaruju korist od pretpristupne strategije mogu sudjelovati u sektoru CEF-a koji obuhvaća telekomunikacijsku infrastrukturu, u skladu sa sporazumima potpisanima s Unijom.
4. Za potrebe sudjelovanja zemalja EFTA-e, sektor CEF-a koji obuhvaća telekomunikacijske infrastrukture smatra se zasebnim programom.
Članak 8.
Razmjena informacija, praćenje i izvješćivanje
1. Na temelju informacija primljenih u skladu s člankom 22. trećim stavkom Uredbe (EU) br. 1316/2013, države članice i Komisija razmjenjuju informacije i najbolje prakse o napretku postignutom u provedbi ove Uredbe. Ako je to potrebno, države članice uključuju lokalna i regionalna tijela u taj postupak. Komisija objavljuje godišnji pregled tih informacija i podnosi ga Europskom parlamentu i Vijeću.
2. Stručna skupina, sastavljena od predstavnika svake države članice, pomaže i savjetuje Komisiju. Stručna skupina posebno pomaže Komisiji u:
(a)
praćenju provedbe ove Uredbe,
(b)
uzimanju u obzir nacionalnih planova ili nacionalnih strategija, prema potrebi,
(c)
poduzimanju mjera za evaluaciju provedbe programa rada na financijskoj i tehničkoj razini,
(d)
rješavanju postojećih problema ili problema u nastajanju u vezi s provedbom projekta.
(e)
definiranju strateških orijentacija prije sastavljanja godišnjih i višegodišnjih programa rada iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1316/2013, posebnu pažnju posvećujući odabiru i povlačenju djelovanja koja doprinose projektima od zajedničkog interesa i utvrđivanju raščlambe proračuna kao i izmjeni tih programa rada.
3. Stručna skupina može također razmatrati svako drugo pitanje u vezi s razvojem transeuropskih mreža u području telekomunikacijske infrastrukture.
4. Komisija obavješćuje stručnu skupinu o napretku u provedbi godišnjih i višegodišnjih programa rada iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1316/2013.
5. Stručna skupina surađuje sa subjektima uključenima u planiranje, razvoj i upravljanje digitalnim mrežama i uslugama, kao i s ostalim relevantnim zainteresiranim stranama.
Komisija i drugi subjekti odgovorni za provedbu ove Uredbe, kao što je Europska investicijska banka, posebnu pozornost posvećuju primjedbama stručne skupine.
6. U vezi s evaluacijom u sredini razdoblja te ex post evaluacijom Uredbe (EU) br. 1316/2013 kako je navedeno u članku 27. te uredbe i uz pomoć stručne skupine, Komisija objavljuje izvješće o napretku u provedbi ove Uredbe. To izvješće podnosi se Europskom parlamentu i Vijeću.
7. U tom izvješću daje se evaluacija napretka postignutog u razvoju i provedbi projekata od zajedničkog interesa, uključujući slučajeve kašnjenja u provedbi i poteškoće koje su se pojavile, kao i informacije o preuzetim obvezama i plaćanjima.
8. U tom izvješću Komisija također procjenjuje odražava li opseg projekata od zajedničkog interesa i dalje tehnološka kretanja i inovacije, kao i regulatorne ili tržišne i gospodarske promjene te treba li, s obzirom na takva kretanja i potrebu za dugoročnom održivošću, financiranje bilo kojeg projekta od zajedničkog interesa kojem se pruža potpora postupno ukinuti ili osigurati sredstva na drugi način. Kad se radi o projektima koji će vjerojatno značajno utjecati na okoliš, ta izvješća uključuju analizu utjecaja na okoliš, uzimajući u obzir, gdje je to prikladno, potrebe za prilagodbu na klimatske promjene i njihovo ublažavanje, kao i otpornost na nepogode. Takvu evaluaciju moguće je također provesti i u bilo koje drugo vrijeme koje se smatra prikladnim.
9. Ostvarenje posebnih ciljeva navedenih u članku 3. mjeri se ex post, između ostalog na temelju:
(a)
dostupnosti infrastruktura digitalnih usluga, koja se mjeri brojem država članica koje su povezane sa svakom infrastrukturom digitalne usluge;
(b)
postotka građana i poduzeća koji se koriste infrastrukturama digitalnih usluga i dostupnosti takvih prekograničnih usluga;
(c)
opsega privučenog ulaganja u području širokopojasne mreže i učinka poluge za projekte koji se financiraju doprinosima iz javnih izvora iz članka 5. stavka 5. točke (b).
Članak 9.
Stavljanje izvan snage
Odluka br. 1336/97/EZ stavlja se izvan snage.
Članak 10.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 11. ožujka 2014.