РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 248/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 февруари 2014 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 260/2012 по отношение на преминаването към общи за Съюза кредитни преводи и директни дебити
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Заедно с Регламент (ЕО) № 924/2009 на Европейския парламент и на Съвета (3), Регламент (ЕС) № 260/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) представлява важен градивен елемент за завършването на единната зона за плащания в евро (SEPA), в която не следва да се прави разлика между презграничните и националните плащания в евро. Основната цел на Регламент (ЕС) № 260/2012 е преминаването от национални схеми за кредитни преводи и директни дебити към хармонизираните схеми на SEPA за кредитни преводи и директни дебити, чрез, inter alia, предоставяне на гражданите на Съюза на уникален международен номер на банкова сметка (IBAN), който може да бъде използван за всички кредитни преводи и директни дебити в рамките на SEPA, деноминирани в евро.
(2)
С Регламент (ЕС) № 260/2012 бе предвидено преминаването към SEPA да бъде извършено до 1 февруари 2014 г., за да могат доставчиците и ползвателите на платежни услуги да разполагат с достатъчно време за приспособяване на процесите си към технически изисквания, следващи от преминаването към кредитни преводи и директни дебити в рамките на SEPA.
(3)
След приемането на Регламент (ЕС) № 260/2012 Комисията и Европейската централна банка наблюдаваха отблизо напредъка на преминаването към SEPA. Бяха проведени няколко срещи с държавите членки, националните компетентни органи и участниците на пазара. Европейската централна банка редовно публикуваше доклади за напредъка по преминаването към SEPA въз основа на събираните от националните централни банки данни за плащанията. В тези доклади се посочва, че редица държави членки в еврозоната напредват стабилно, като процентът на преминаване към кредитните преводи в рамките на SEPA към настоящия момент е близо до 100 %. Повечето доставчици на платежни услуги посочиха, че вече отговарят на изискванията на SEPA. В няколко други държави членки обаче преминаването изостава в сравнение с очакванията. Такъв е случаят преди всичко при директните дебити в рамките на SEPA.
(4)
В заключенията си от 14 май 2013 г. Съветът по икономически и финансови въпроси отново подчерта значението на преминаването към SEPA. Беше отбелязано, че преминаването към SEPA все още далеч не е приключило, както и че ще са необходими незабавни усилия от страна на всички участници на пазара за навременното завършване на преминаването към SEPA. Приет бе план за действие, с който търговците, предприятията, МСП и публичните администрации бяха приканени бързо да предприемат необходимите конкретни вътрешни мерки за приспособяване на процесите си и за информиране на клиентите си за техните IBAN данни.
(5)
Въпреки значителните усилия, положени през последните месеци от Европейската централна банка, държавите членки, техните национални публични органи и участниците на пазара, последните статистически данни за преминаването показват, че общият процент в еврозоната на преминаване към SEPA при кредитните преводи е нараснал от 40 % през юни 2013 г. само до около 64 % през ноември 2013 г., а при директните дебити е достигнал само 26 %. Докато националната статистика показва добър напредък в няколко държави членки, значителен брой държави членки изостават съществено от очаквания темп на преминаване към SEPA. Поради това е много малко вероятно всички участници на пазара да са изпълнили изискванията на SEPA до 1 февруари 2014 г.
(6)
От 1 февруари 2014 г. в съответствие с правните си задължения банките и другите доставчици на платежни услуги трябва да отказват да обработват кредитни преводи или директни дебити, които не са в съответствие с изискванията на SEPA, въпреки че, както и понастоящем, съществува техническа възможност за обработване на тези плащания, като продължат да използват съществуващите традиционни платежни схеми успоредно с тези за кредитни преводи и директни дебити в рамките на SEPA. Ако не се премине изцяло към кредитни преводи и директни дебити в рамките на SEPA, не може да се изключи вероятността за забавяния при тези плащания. Биха могли да бъдат засегнати всички ползватели на платежни услуги и особено МСП и потребителите.
(7)
От съществено значение е да се избегне ненужно разстройване на плащанията поради незавършило до 1 февруари 2014 г. преминаване към SEPA. На доставчиците на платежни услуги следва да се разреши да продължат за ограничено време да обработват платежни операции, извършвани чрез традиционните национални схеми, успоредно с кредитните преводи и директните дебити в рамките на SEPA - каквато е практиката им понастоящем. Следва да бъде въведен преходен период, който да позволи продължаването на такова успоредно обработване на плащанията в различни формати. Предвид настоящите данни за преминаването към SEPA и очакваните му темпове за подходящ се приема еднократен шестмесечен преходен период. Това допускане на традиционните несъответстващи на изискванията на SEPA системи следва да се разглежда като изключителна мярка и поради това следва да бъде запазено възможно най-кратко, тъй като всички ползи от интегриран пазар на плащанията могат да бъдат постигнати само при бързо и пълно преминаване към SEPA. Важно е и да се ограничат във времето разходите за доставчиците на платежни услуги от продължилото използване на традиционните платежни схеми успоредно със системата на SEPA. Доставчиците на платежни услуги, които вече изцяло са преминали към SEPA, биха могли да обмислят възможността през този преходен период да предоставят услуги по преобразуване на формата на все още непреминалите към новата система ползватели на платежни услуги. По време на преходния период държавите членки следва да се въздържат от налагане на санкции на доставчиците на платежни услуги, които обработват несъответстващи на изискванията на SEPA плащания, както и ползвателите на платежни услуги, които все още не са преминали към SEPA.
(8)
Няколко големи ползватели на инструменти за директен дебит вече посочиха, че планират преминаване към SEPA малко преди крайния срок. Всяко отлагане на тези планове за преминаване към SEPA би могло да доведе до временни затруднения при входящите плащания и паричните потоци и оттам - при касовите наличности на съответните дружества. Подобно забавено преминаване към SEPA в голям мащаб би могло да породи и други затруднения, особено при банките и търговците на софтуер, които могат да бъдат изправени пред определени ограничения в капацитета. Допълнителният срок за поетапно въвеждане на новата система ще даде възможност за по-постепенен подход. Участниците на пазара, които все още не са предприели необходимите мерки за приспособяване към изискванията на SEPA, се приканват да направят това възможно най-бързо. Участниците на пазара, които вече са започнали да приспособяват платежните си процеси, следва да приключат преминаването възможно най-бързо.
(9)
Предвид общата цел за постигане на съгласувано и интегрирано преминаване е уместно преходният период да се прилага както за кредитните преводи, така и за директни дебити в рамките на SEPA. Наличието на различни преходни периоди за кредитните преводи и директните дебити в рамките на SEPA би объркало потребителите, доставчиците на платежни услуги, МСП и останалите ползватели на платежни услуги.
(10)
От съображения за правна сигурност и за да се избегне евентуално прекъсване на прилагането на Регламент (ЕС) № 260/2012, е необходимо настоящият регламент да бъде приет като въпрос с неотложен характер и се прилага, с обратно действие, от 31 януари 2014 г.
(11)
С оглед на неотложния характер на въпроса, е необходимо да се допусне изключение от осемседмичния срок, посочен в член 4 от Протокол № 1 относно ролята на националните парламенти в Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз, Договора за функционирането на Европейския съюз и Договора за създаването на Европейската общност за атомна енергия.
(12)
Поради това Регламент (ЕС) № 260/2012 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 16, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 260/2012 се заменя със следното:
„1. Чрез дерогация от член 6, параграфи 1 и 2, до 1 август 2014 г. ДПУ могат да продължат да обработват платежни операции в евро във формати, различни от изискваните за кредитните преводи и директните дебити съобразно настоящия регламент.
Държавите членки прилагат предвидените в съответствие с член 11 правила за санкциите, приложими за нарушения на член 6, параграфи 1 и 2, от 2 август 2014 г.
Чрез дерогация от член 6, параграфи 1 и 2, държавите членки могат да разрешат на ДПУ до 1 февруари 2016 г. да предоставят на ППУ услуги по преобразуване за националните платежни операции, за да дадат възможност на ППУ, които са потребители, да продължат да използват BBAN вместо посочения в точка 1, буква а) от приложението идентификатор на платежна сметка, при условие че е осигурена оперативна съвместимост чрез техническо и надеждно преобразуване на BBAN на платеца и получателя в съответния идентификатор на платежна сметка, посочен в точка 1, буква а) от приложението. Когато е целесъобразно, преди извършване на плащането този идентификатор на платежна сметка се предоставя на ППУ, по чиято инициатива се извършва операцията. В такъв случай ДПУ не налагат на ППУ никакви такси или други възнаграждения, свързани пряко или косвено с тези услуги по преобразуване.“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага, с обратно действие, от 31 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 26 февруари 2014 година.
UREDBA (EU) br. 248/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 26. veljače 2014.
o izmjeni Uredbe (EU) br. 260/2012 s obzirom na prijelaz na kreditne transfere i izravna terećenja na razini cijele Unije
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Zajedno s Uredbom (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3) Uredba (EU) br. 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4) važna je sastavnica uspostave jedinstvenog područja platnog prometa u eurima (SEPA) u okviru kojeg ne treba razlikovati prekogranična i nacionalna plaćanja u eurima. Glavni je cilj Uredbe (EU) br. 260/2012 prijelaz s nacionalnih shema za kreditne transfera i izravna terećenja na sheme za usklađene kreditne transfere unutar SEPA-e (SCT) i izravna terećenja unutar SEPA-e (SDD), među ostalim osiguravajući građanima Unije jedinstveni međunarodni broj bankovnog računa (IBAN) koji se može koristiti za sve SCT-ove i SDD-ove u eurima.
(2)
Uredbom (EU) br. 260/2012 predviđena je provedba prijelaza na SEPA-u do 1. veljače 2014. kako bi se pružateljima platnih usluga i korisnicima platnih usluga osiguralo dovoljno vremena za prilagodbu njihovih postupaka tehničkim zahtjevima koje podrazumijeva prijelaz na kreditne transfere unutar SEPA-e i izravna terećenja unutar SEPA-e.
(3)
Nakon donošenja Uredbe (EU) br. 260/2012, Komisija i Europska središnja banka pomno prate napredak prijelaza na SEPA-u. Održano je nekoliko sastanaka s državama članicama, nacionalnim javnim tijelima i sudionicima na tržištu. Europska središnja banka redovito je objavljivala izvješća o napretku prijelaza na SEPA-u na temelju podataka o plaćanjima koje su prikupile nacionalne središnje banke. U tim se izvješćima navodi da u određenom broju država članica u europodručju stope prijelaza za kreditne transfere unutar SEPA-e trenutačno iznose gotovo 100 %. Velika većina pružatelja platnih usluga izvijestila je da su se već uskladili sa SEPA-om. Međutim, u nekim drugim državama članicama stope prijelaza manje su od očekivanih. To se posebice odnosi na izravna terećenja unutar SEPA-e.
(4)
Dana 14. svibnja 2013. Vijeće Ecofina u svojim je zaključcima ponovno naglasilo važnost prijelaza na SEPA-u. Utvrđeno je da prijelaz na SEPA-u nije ni približno završen te da će svi sudionici na tržištu morati poduzeti neodgodive napore kako bi se navrijeme završio prijelaz na SEPA-u. Donesen je akcijski plan u kojem se trgovci, poduzeća, mala i srednja poduzeća i javne uprave pozivaju da bez odgode poduzmu potrebne konkretne interne mjere u cilju prilagodbe svojih postupaka te kako bi klijente obavijestili o njihovu IBAN-u.
(5)
Unatoč znatnim naporima koje su posljednjih mjeseci poduzeli Europska središnja banka, države članice, njihova nacionalna javna tijela i sudionici na tržištu, najnoviji statistički podaci o prijelazu pokazuju da se u europodručju ukupna stopa prijelaza na SCT povećala s 40 % u lipnju na oko 64 % u studenome 2013., dok je ukupna stopa prijelaza na SDD dosegnula tek 26 %. Iako nacionalni podaci upućuju na dobar napredak ostvaren u nekoliko država članica, znatan broj država članica još uvijek znatno zaostaje za očekivanim stopama prijelaza. Stoga je mala vjerojatnost da će se svi sudionici na tržištu uskladiti sa SEPA-om do 1. veljače 2014.
(6)
Od 1. veljače 2014. banke i ostali pružatelji platnih usluga morat će zbog pravnih obveza odbiti obradu kreditnih transfera ili izravnih terećenja koja nisu usklađena sa SEPA-om iako bi, kao što je trenutačno i slučaj, mogli tehnički nastaviti obradu tih plaćanja korištenjem postojećih naslijeđenih platnih shema zajedno SCT-om i SDD-om. Ako se ne ostvari potpuni prijelaz na SCT i SDD, ne mogu se isključiti kašnjenja s plaćanjima. To bi moglo imati utjecaj na sve korisnike platnih usluga, a posebno na mala i srednja poduzeća i potrošače.
(7)
Ključno je izbjeći nepotrebne poremećaje u plaćanjima uzrokovane činjenicom da se prijelaz na SEPA-u nije u potpunosti završio do 1. veljače 2014. Stoga bi se pružateljima platnih usluga trebalo u ograničenom razdoblju omogućiti nastavak obrade platnih transakcija korištenjem naslijeđenih shema zajedno sa shemama za SCT i SDD, kao što trenutačno i čine. Stoga treba uvesti prijelazno razdoblje radi omogućivanja nastavka istodobne obrade plaćanja u različitim oblicima. Uzimajući u obzir postojeće podatke o prijelazu i očekivanu brzinu prijelaza, primjereno je jednokratno dodatno šestomjesečno prijelazno razdoblje. Takav nastavak primjene naslijeđenih sustava koji nisu usklađeni sa SEPA-om trebalo bi smatrati iznimnom mjerom te bi stoga trebao trajati što kraće jer je potreban brz i sveobuhvatni prijelaz kako bi se iskoristile sve pogodnosti integriranog tržišta plaćanja. Važno je i vremenski ograničiti troškove istodobne primjene naslijeđenih platnih shema i sustava SEPA za pružatelje platnih usluga. Pružatelji platnih usluga koji su već potpuno prešli na SEPA-u mogli bi u prijelaznom razdoblju razmotriti pružanje usluga konverzije korisnicima platnih usluga koji još nisu migrirali. Tijekom prijelaznog razdoblja države članice trebale bi se suzdržati od primjene sankcija na pružatelje platnih usluga koji obrađuju neusklađena plaćanja i na korisnike platnih usluga koji još nisu migrirali.
(8)
Nekoliko većih korisnika instrumenata izravnog terećenja već su najavili da će migrirati neposredno prije krajnjeg roka. Svaka odgoda projekata prijelaza mogla bi uzrokovati privremeno opterećenje u pogledu uplata i novčanih tokova te stoga i razina riznice dotičnog poduzeća. Odgoda prijelaza koja bi imala tako veliki obuhvat mogla bi uzrokovati i određene zastoje, posebice na razini banaka i prodavatelja softvera koji bi se mogli suočiti s određenim ograničenjima u pogledu kapaciteta. Dodatno razdoblje za postupno uvođenje novog sustava omogućilo bi primjenu postupnog pristupa. Sudionici na tržištu koji još uvijek nisu počeli provoditi potrebne prilagodbe za usklađivanje sa SEPA-om pozivaju se da to učine čim prije. Sudionici na tržištu koji su već počeli prilagođavati svoje postupke plaćanja trebaju završiti prijelaz čim je prije moguće.
(9)
Uzimajući u obzir sveukupni cilj ostvarenja provedbe koordiniranog i integriranog prijelaza, primjereno je da se prijelazno razdoblje primjenjuje na kreditne transfere unutar SEPA-e i izravna terećenja unutar SEPA-e. Različita prijelazna razdoblja za SCT i SDD zbunjivala bi potrošače, pružatelje platnih usluga, mala i srednja poduzeća te ostale korisnike platnih usluga.
(10)
Radi pravne sigurnosti i u cilju izbjegavanja prekida primjene Uredbe (EU) br. 260/2012, potrebno je da ova Uredba hitno stupi na snagu te da se počne primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 31. siječnja 2014.
(11)
Radi hitnosti se primjenjuje iznimka s obzirom na razdoblje od osam tjedana iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.
(12)
Uredbu (EU) br. 260/2012 stoga bi trebalo izmijeniti na odgovarajući način,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
U članku 16. Uredbe (EU) br. 260/2012 stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Odstupajući od članka 6. stavaka 1. i 2., pružatelji platnih usluga mogu do 1. kolovoza 2014. nastaviti obrađivati platne transakcije u eurima u oblicima koji se razlikuju od onih koji su potrebni za kreditne transfere i izravna terećenja na temelju ove Uredbe.
Države članice tek od 2. kolovoza 2014. primjenjuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenje članka 6. stavaka 1. i 2., utvrđenima u skladu s člankom 11.
Odstupajući od odredaba članka 6. stavaka 1. i 2., države članice mogu dopustiti pružateljima platnih usluga da do 1. veljače 2016. korisnicima platnih usluga pružaju usluge konverzije za nacionalne platne transakcije, omogućujući korisnicima platnih usluga koji su potrošači da nastave koristiti BBAN umjesto identifikacijske oznake računa za plaćanje, navedene u točki 1. podtočki (a) Priloga, pod uvjetom da je osigurana interoperabilnost tehničkim pretvaranjem na siguran način platiteljevog BBAN-a i BBAN-a primatelja plaćanja u odgovarajuću identifikacijsku oznaku računa za plaćanje navedenu u točki 1. podtočki (a) Priloga. Ta identifikacijska oznaka računa za plaćanje dostavlja se korisniku platnih usluga koji izdaje nalog, po potrebi, prije izvršenja plaćanja. U takvom slučaju pružatelji platnih usluga ne zaračunavaju korisniku platnih usluga nikakve troškove ili druge naknade koje su izravno ili neizravno povezane s tim uslugama konverzije.”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se s retroaktivnim učinkom od 31. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 26. veljače 2014.