РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 април 2014 година
относно идентифициране на технически спецификации в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), допустими за позоваване в обществените поръчки
(нотифицирано под номер С(2014) 2120)
(2014/188/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация, за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/23/ЕО и 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Решение 87/95/ЕИО на Съвета и на Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 13, параграф 1 от него,
след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ),
като има предвид, че:
(1)
Стандартизацията играе важна роля в подкрепа на стратегията „Европа 2020“, както е посочено в съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2). В няколко водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“ се подчертава значението на доброволната стандартизация в рамките на пазари на продукти или услуги, за да се гарантира съгласуваност и оперативна съвместимост между продуктите и услугите, да се насърчи технологичното развитие и да се окаже подкрепа на иновациите.
(2)
В цифровото общество стандартизационните документи стават жизнено необходими, за да се осигури оперативната съвместимост между устройствата, приложенията, хранилищата на данни, услугите и мрежите. В съобщението на Комисията „Стратегическа визия за европейските стандарти: към по-голям и ускорен устойчив растеж на европейската икономика до 2020 г.“ (3) се признава специфичният характер на стандартизацията на ИКТ, при която различните ИКТ решения, приложения и услуги често са разработвани от световни форуми и консорциуми в областта на ИКТ, които са се наложили като водещи организации за разработване на ИКТ стандарти.
(3)
Регламент (ЕС) № 1025/2012 има за цел модернизиране и усъвършенстване на европейската рамка за стандартизация. С него се създава система, по която Комисията може да реши да идентифицира най-важните и най-общоприети технически спецификации в областта на ИКТ, издадени от организации, които не са европейски, международни или национални организации по стандартизация. Възможността за използване на пълния обхват от технически спецификации в областта на ИКТ при обществени поръчки за хардуер, софтуер и услуги в областта на информационните технологии ще даде възможност за оперативна съвместимост, ще допринесе да се избегне блокиране на публичните администрации и ще насърчи конкуренцията в предлагането на оперативно съвместими ИКТ решения.
(4)
Техническите спецификации в областта на ИКТ, които могат да бъдат допустими за позоваване в обществените поръчки, трябва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1025/2012. Спазването на тези изисквания дава гаранция на публичните органи, че техническите спецификации в областта на ИКТ са установени в съответствие с принципите на откритост, справедливост, обективност и недискриминация, които са признати от Световната търговска организация (СТО) в областта на стандартизацията.
(5)
Решението за идентифициране на ИКТ спецификации следва да бъде взето след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ, създадена с Решение 2011/C 349/04 на Комисията (4), допълнено от други форми на консултация с експерти от отрасъла.
(6)
На 17 октомври 2013 г. Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ извърши оценка на първоначален набор от шест технически спецификации в областта на ИКТ: „Интернет протокол версия 6“ („IPv6“), „лек протокол за достъп до справочници версия 3“ („LDAPv3“), „разширения за сигурност на системата от имена на домейни“ („DNSSEC“), „електронен подпис за идентифициране на свързана с домейн електронна поща“ („DKIM“), спецификация за интернационализация ECMAScript-402 („ECMA-402“) и „разширяем маркиращ език, версия 1.0“ („W3C XML“). Платформата даде положително становище относно идентифицирането на тези спецификации. Впоследствие шестте технически спецификации бяха подложени на широка обществена консултация, която потвърди становището на платформата.
(7)
Спецификацията „IPv6“, издадена от Работната група за интернет инженеринг (IETF) включва набор от технически спецификации, които да се прилагат към широка гама от оборудване и услуги чрез различни набори от „заявления за обсъждане“ (RFC). В зависимост от контекста и прилагането, възложителите на обществени поръчки ще трябва да избират онези RFC, които са необходими за всеки продукт или услуга, така че да не се възпрепятства оперативната съвместимост. „IPv6“ разширява броя на наличните IP адреси, като по този начин дава възможност за успешно взаимодействие между по-голям брой операционни системи, уеб сървъри, търсачки и мултимедийни сайтове. „IPv6“ се основава на модерни технологични разработки и способства за продължаващия растеж на интернет, като дава възможност за нови интернет сценарии като „Интернет на нещата“.
(8)
„LDAPv3“ представлява интернет протокол, издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF), за достъп до разпределени справочни услуги, които действат в съответствие с моделите за данни и услуги на X.500. Спецификацията за „LDAPv3“ се съдържа в поредица от RFC като стъпки за одобряване на стандарти от IETF, подробно е определена в RFC 4510-до-4519 и е в състояние да осигури висока степен на наличност с репликация на LDAP сървъри. Повечето значими налични в търговската мрежа продукти за справочни услуги поддържат „LDAPv3“. Това е стабилна технология, която има потенциал да повиши оперативната съвместимост и представлява de facto стандарт за удостоверяване на правото на достъп, разрешаване на достъпа и справочници с потребители/адреси за ИКТ системи, които могат да осигурят подобряване на достъпността и непрекъснатостта, особено за публични услуги, които трябва да бъдат предоставени от публичната администрация.
(9)
„DNSSEC“ е издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF) и представлява разширение за сигурност на Системата за имена на домейни (DNS), което осигурява установяване на произхода на данните и защита на ненарушимостта на данните на самата система за имена на домейни (DNS). „DNSSEC“ идентифицирането включва набора от документи, образуващи ядрото на разширенията за сигурност на DNS, които са необходими за подпомагане на обществените поръчки на пакета „DNSSEC“. С „DNSSEC“ DNS е по-пригодна за обмен на параметри на изискващи сигурност услуги, свързани с имена на домейни. Това повишава доверието в DNS (жизнено важна и основна интернет услуга) като цяло и по този начин дава възможност тя да се използва като инфраструктура за съхранение, разпространение и проверка на свързани с приложения сертификати.
(10)
„DKIM“ е техническа спецификация в областта на ИКТ, разработена от Работната група за интернет инженеринг (IETF), която позволява на лице, служба или организация, която е собственик на подписващия домейн, да поеме известна отговорност за дадено съобщение чрез свързване на домейна със съобщението. DKIM разделя въпроса за самоличността на подписващия съобщението от тази на предполагаемия автор на съобщението. Твърдението за поемане на отговорност се валидира чрез електронен подпис и чрез пряко изискване към домейна на подписващия за предоставяне на съответния публичен ключ. „DKIM“ се прилага в няколко пазарни сектора, т.е. финансовия и банковия сектор, от доставчици на услуги за електронна поща, социалните мрежи или доставчиците на услуги за електронна търговия по интернет. Ако се използва от публичните органи, „DKIM“ ще създаде основно равнище на доверие в произхода на съобщенията, така че да се подобри оперативната съвместимост между изпращащата и приемащата организации.
(11)
„ECMA-402“, разработен от Ecma International, е общ многофункционален език за програмиране, описан от няколко спецификации, които са приспособени към езиковите и културните конвенции, използвани от различни човешки езици и в различни държави. ECMAScript е широко използван език за програмиране в интернет, а също и в Европа. Използването му е много широко и обхваща клиентски технологии за уеб приложения, като уеб браузърите, или сървърни технологии за уеб приложения, като електронно банкиране, сървъри за електронна поща или дори компютърни игри, и той също така е важен език за програмиране, използван за Световната уеб мрежа. Интернационализацията, предлагана от ECMA-402, е особено подходящо подобрение на ECMAScript за многоезичната европейска среда. Спецификациите и стандартите за ECMAScript действително допринасят за подобряването на оперативната съвместимост и са много широко включени в националните списъци на стандарти за оперативна съвместимост и спецификации за целите на обществени поръчки.
(12)
„W3C XML“, издаден от Консорциума на световната уеб мрежа (W3C), представлява пакет от свързани спецификации в областта на структурирането на данни, които способстват за широко мащабируемия обмен на информация и изчислителни ресурси. XML версия 1.0 е един от най-широко използваните понастоящем формати за обмен на структурирана информация и много други формати за данни са изградени върху разширения на XML. Неговото широко използване за предаване на информация както между хора, така и между компютри, го прави неразделна част от повечето от възможностите за използване на интернет. Възложителите ще трябва да изберат спецификациите, които отговарят на условията, довели до необходимостта от обществената поръчка. Широкото навлизане на XML в световните хранилища за данни и мрежи ще гарантира, че за десетилетия напред той ще бъде ключов формат за постигането на глобална оперативна съвместимост между свързаните с ИКТ приложения, услуги и продукти,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Техническите спецификации в областта на ИКТ, допустими за позоваване в обществените поръчки, се определят в приложението.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
оd 3. travnja 2014.
o utvrđivanju tehničkih specifikacija IKT-a koje su prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 13. stavak 1.,
nakon savjetovanja s europskom platformom za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a,
budući da:
(1)
Normizacija igra važnu ulogu u podupiranju strategije Europa 2020., kako je navedeno u Komunikaciji Komisije pod naslovom „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (2). U više vodećih inicijativa strategije Europa 2020. naglašava se važnost dobrovoljne normizacije na tržištima proizvoda ili usluga kako bi se osigurala usklađenost i interoperabilnost među proizvodima i uslugama, potaknuo tehnološki razvoj i poduprla inovativnost.
(2)
U digitalnom društvu normizacijski dokumenti postali su nužni kako bi se osigurala interoperabilnost među napravama, aplikacijama, spremištima podataka, uslugama i mrežama. U Komunikaciji Komisije pod naslovom „Strateška vizija za europske norme: kretanje naprijed kako bi se poboljšao i ubrzao održiv rast europskog gospodarstva do 2020.” (3) prepoznaje se specifičnost normizacije IKT-a, jer rješenja, aplikacije i usluge IKT-a često razvijaju globalni forumi i konzorciji IKT-a koji su se uzdigli kao vodeće organizacije za razvoj normi IKT-a.
(3)
Uredbom (EU) br. 1025/2012 želi se modernizirati i poboljšati europski okvir za normizaciju. Njome se uspostavlja sustav s pomoću kojeg Komisija može odlučiti o određivanju najrelevantnijih i najšire prihvaćenih tehničkih specifikacija IKT-a koje su izdale organizacije koje nisu europske, međunarodne ili nacionalne organizacije za normizaciju. Mogućnost uporabe cijelog niza tehničkih specifikacija IKT-a pri nabavi hardvera, softvera i usluga informacijske tehnologije omogućit će interoperabilnost, pomoći da se izbjegne vezanost za javne uprave i potaknuti tržišno natjecanje u ponudi interoperabilnih rješenja IKT-a.
(4)
Tehničke specifikacije IKT-a koje mogu biti prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi moraju biti u skladu sa zahtjevima navedenima u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1025/2012. Usklađenost s tim zahtjevima jamči javnim tijelima da su tehničke specifikacije IKT-a utvrđene u skladu s načelima otvorenosti, pravičnosti, objektivnost i nediskriminiranja, koja Svjetska trgovinska organizacija (WTO) priznaje u području normizacije.
(5)
Odluka o utvrđivanju specifikacija IKT-a donijet će se nakon savjetovanja s europskom platformom za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a, koja je osnovana Odlukom Komisije 2011/C 349/04 (4), te drugih savjetovanja sa stručnjacima u sektoru.
(6)
Dana 17. listopada 2013. europska platforma za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a ocijenila je prvu skupinu od šest tehničkih specifikacija IKT-a: Internet Protocol version 6 („IPv6”), Lightweight Directory Access Protocol version 3 („LDAPv3”), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC”), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM”), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402”) i Extensible Markup Language version 1.0 („W3C XML”). Platforma je pozitivno ocijenila utvrđivanje tih specifikacija. Šest tehničkih specifikacija zatim je proslijeđeno na šire javno savjetovanje, koje je potvrdilo preporuku platforme.
(7)
Specifikacija „IPv6”, koju je izdao Internet Engineering Task Force (IETF), sadržava niz tehničkih specifikacija koje se mogu primijeniti na širok raspon opreme i usluga s pomoću različitih skupova „zahtjeva za primjedbe” (Requests for Comments - RFC). Ovisno o kontekstu i primjeni, javni naručitelji trebali bi odabrati one zahtjeve (RFC-ove) koji su potrebni za svaki proizvod ili uslugu bez ograničavanja interoperabilnosti. Specifikacijom „IPv6” proširuje se broj raspoloživih IP adresa, čime se omogućuje uspješna interakcija sve većeg broja operativnih sustava, web-poslužitelja, internetskih pretraživača i multimedijskih mjesta. „IPv6” se zasniva na naprednom tehnološkom razvoju i podržava nastavak rasta interneta omogućujući nove internetske scenarije, kao što je „internet stvari”.
(8)
„LDAPv3” je internetski protokol koji je izdao Internet Engineering Task Force (IETF) za pristup distribuiranim uslugama imenika koje djeluju u skladu s modelima podataka i usluga X.500. „LDAPv3” određen je nizom standardnih „zahtjeva za primjedbe” (RFC-ova) IETF, detaljno navedenih u zahtjevima (RFC-ovima) 4510.-4519. i može osigurati visoku dostupnost replikacijom LDAP-poslužitelja. Većina proizvoda za usluge imenika koje su važne za tržište podupire „LDAPv3”. To je stabilna tehnologija koja ima potencijal za povećanje interoperabilnosti i predstavlja de facto normu za provjeru autentičnosti, odobravanje i direktorije s korisnicima/adresama za sustave IKT-a koja može pružiti bolju pristupačnost i kontinuitet, posebno za javne usluge koje treba pružati javna uprava.
(9)
„DNSSEC” je također izdao Internet Engineering Task Force (IETF); to je sigurnosno proširenje sustava naziva domena (Domain Name System - DNS) koje pruža provjeru autentičnosti podrijetla podataka i zaštitu cjelovitosti podataka samom sustavu DNS. Identifikacija „DNSSEC” obuhvaća niz dokumenata koji čine jezgru sigurnosnih proširenja DNS-a koja su potrebna za podršku javnoj nabavi bloka „DNSSEC”. Zahvaljujući proširenju „DNSSEC”, DNS je prikladniji za razmjenu parametara sigurnosnih usluga koji su spojeni s nazivima domena. To povećava povjerenje u sustav DNS (koji je vrlo važna i temeljna internetska usluga) u cjelini i na taj način omogućuje njegovo korištenje za infrastrukturu za pohranjivanje, distribuciju i provjeru aplikacija.
(10)
„DKIM” je tehnička specifikacija IKT-a koju je razvio Internet Engineering Task Force (IETF) i koja dopušta da osoba, uloga ili organizacija koja je vlasnik domene za potpisivanje preuzme određenu odgovornost za poruku tako što poveže domenu s porukom. „DKIM” odvaja pitanje identiteta potpisnika poruke od navodnog autora poruke. Preuzimanje odgovornosti validira se kriptografskim potpisom i izravnim pretraživanjem domene potpisnika radi dobivanja odgovarajućeg javnog ključa. „DKIM” se uvodi u nekoliko tržišnih sektora, tj. u financijskom i bankarskom sektoru, kod pružatelja usluga e-pošte, kod pružatelja usluga društvenih mreža ili internetske trgovine. Ako ga budu koristila javna tijela, „DKIM” će uspostaviti osnovnu razinu povjerenja u podrijetlo komunikacije te time poboljšati interoperabilnost između organizacija odgovornih za slanje i onih odgovornih za primanje poruka.
(11)
„ECMA-402”, koju je razvio Ecma International, opći je višenamjenski programski jezik opisan s nekoliko specifikacija koje se prilagođavaju jezičnim i kulturnim konvencijama koje se rabe u različitim jezicima i zemljama. Područje ECMA Scripta je programski jezik koji se široko koristi na internetu, također i u Europi. Njegova je uporaba vrlo raširena te obuhvaća aplikacije koje se temelje na zahtjevima korisnika mreže, kao što su web-pretraživači, i aplikacije koje se temelje na poslužiteljima, kao što su elektroničko bankarstvo, poslužitelji e-pošte ili čak računalne igre, i također je važan programski jezik koji se koristi za svjetsku mrežu (World Wide Web). Značajke internacionalizacije koje nudi ECMA-402 od posebne su važnosti za poboljšanje ECMA Scripta za višejezično europsko okruženje. Specifikacije i norme ECMA Scripta učinkovito pridonose poboljšanju interoperabilnosti i vrlo često su uključene u nacionalne popise normi i specifikacija za interoperabilnost za javnu nabavu.
(12)
„W3C XML”, koji izdaje World Wide Web Consortium (W3C), paket je specifikacija za strukturiranje povezanih podataka kojima se promiče široko nadogradiva razmjena informacija i računalnih resursa. XML version 1.0 jedan je od najčešće korištenih formata za razmjenu strukturiranih informacija danas i mnoge druge specifikacije formata podataka temelje se na proširenjima XML-a. Njegova raširena uporaba kao formata za razmjenu informacija između osobe i osobe i između računala i računala čini ga neodvojivim elementom većine slučajeva korištenja interneta. Naručitelji bi trebali odabrati specifikacije koje odgovaraju zahtjevima za koje obavljaju nabavu. Zahvaljujući širokom prodiranju u svjetske sustave za pohranu podataka i mreže, XML će biti ključni format za globalnu interoperabilnost IKT-a među aplikacijama, uslugama i proizvodima u sljedećim desetljećima,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Tehničke specifikacije IKT-a koje su prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi navedene su u Prilogu.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. travnja 2014.