РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 716/2014 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2014 година
за установяването на пилотния съвместен проект в подкрепа на изпълнението на Европейския генерален план за управление на въздушното движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряване на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (1), и по-специално член 15а, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Програмата за изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR) има за цел да модернизира управлението на въздушното движение (наричано по-нататък „УВД“) в Европа и представлява технологичната основа на единното европейско небе. Тя има за цел до 2030 г. да осигури за Съюза високоефективна инфраструктура за управление на въздушното движение, която ще даде възможност за безопасно и екологосъобразно функциониране и развитие на въздушния транспорт.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията (2) бяха установени изискванията, свързани със съдържанието на съвместните проекти, тяхното изготвяне, приемане, изпълнение и наблюдение. В него се предвижда, че съвместните проекти трябва да се изпълняват въз основа на програмата за разгръщане чрез проекти за внедряване, координирани от управителния орган за разгръщането.
(3)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 целта на даден съвместен проект е да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано функциите за УВД, които са готови за внедряване и допринасят за постигането на основните оперативни промени, определени в Европейския генерален план за УВД. В даден съвместен проект трябва да се включват единствено функции за УВД, които изискват синхронизирано внедряване и допринасят съществено за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
По искане на Комисията съвместното предприятие SESAR изготви предварителна версия на първия съвместен проект, наричан „пилотен съвместен проект“.
(5)
Тази предварителна версия беше анализирана и разгледана от Комисията със съдействието на Европейската агенция за авиационна безопасност, Европейската агенция за отбрана, управителния орган на мрежата, органа за преглед на ефективността, Евроконтрол, европейските организации за стандартизация и Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (Eurocae).
(6)
Впоследствие Комисията извърши независим глобален анализ на ползите и разходите и проведе целесъобразни консултации с държавите членки и съответните заинтересовани страни.
(7)
На тази основа Комисията изготви предложение за пилотния съвместен проект. В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013: групата ползватели на гражданското въздушно пространство по програмата SESAR одобри предложението на 30 април 2014 г.; доставчиците на аеронавигационно обслужване одобриха предложението на 30 април 2014 г.; летищните оператори одобриха предложението на 29 април 2014 г.; управителният орган на мрежата одобри предложението на 25 април 2014 г.; и европейските национални метеорологични служби одобриха предложението на 30 април 2014 г.
(8)
В пилотния съвместен проект се определят шест функции за УВД, а именно разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация (PBN) в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение; интегриране и пропускателна способност на летищата; гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета; съвместно управление на мрежата; първоначално управление на информацията за цялата система; и първоначален обмен на информация за траекторията. Внедряването на тези шест функции за УВД следва да стане задължително.
(9)
Функцията „Разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение“ се очаква да подобри точността на траекторията на подхода за кацане, както и да улесни определянето на последователността на обслужване на по-ранен етап, като по този начин се намалят разходът на гориво и въздействието върху околната среда при фазите на снижаване/долитане. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Синхронизиране на движението“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(10)
Функцията „Интегриране и пропускателна способност на летищата“ се очаква да подобри безопасността и пропускателната способност на пистите, като осигурява ползи по отношение на разхода на гориво и намаляване на закъсненията, както и по отношение на капацитета на летищата. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Интегриране и пропускателна способност на летищата“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(11)
Функцията „Гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета“ се очаква да даде възможност за по-ефективно използване на въздушното пространство, като по този начин се предоставят значителни ползи, свързани с разхода на гориво и намаляването на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(12)
Функцията „Съвместно управление на мрежата“ се очаква да подобри качеството и навременността на информацията за мрежата, която се обменя от всички заинтересовани страни в областта на УВД, като по този начин се осигуряват значителни ползи от повишаването на производителността на аеронавигационното обслужване (наричано по-нататък „АНО“) и спестяване на разходи вследствие на закъснения. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Съвместно управление на мрежата и динамично балансиране на капацитета“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(13)
Функцията „Първоначално управление на информацията за цялата система“, състояща се от набор услуги, предоставяни и ползвани чрез мрежа, базирана на интернет протокол, от системи, базирани на управлението на информацията за цялата система (SWIM), се очаква да допринесе значителни ползи по отношение на производителността на АНО. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „SWIM“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(14)
Функцията „Първоначален обмен на информация за траекторията“ с усъвършенствани системи за обработка на полетни данни се очаква да повиши предвидимостта на траекторията на въздухоплавателното средство, което е от полза за ползвателите на въздушното пространство, управителния орган на мрежата и доставчиците на АНО и води до намаляване на тактическите интервенции и подобрено предотвратяване на конфликтни ситуации. Очаква се това да окаже положително въздействие върху производителността на АНО, икономията на гориво и променливостта на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД, и спомага косвено за други ключови характеристики, които са обхванати от останалите функции за УВД чрез използването на споделена информация за траекторията.
(15)
С цел постигане на максимални ползи от пилотния съвместен проект се очаква някои оперативни заинтересовани страни от трети държави да изпълнят части от него. Тяхното участие следва да бъде осигурено от управителния орган за разгръщането в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Участието на оперативни заинтересовани страни от трети държави не засяга разпределението на компетентности по отношение на аеронавигационното обслужване и функциите за УВД.
(16)
За да подпомогне съответните оперативни заинтересовани страни при внедряването на функциите за УВД, Комисията следва да публикува референтни материали с необвързващ характер, като: помощни материали за фазата на стандартизация и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, пътна карта относно нуждите от стандартизация и регулиране и глобален анализ на разходите и ползите, резултатите от който да са в подкрепа на пилотния съвместен проект. Помощните материали, когато са приложими такива, следва да бъдат разработени съгласно процедурите, изисквани от Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3), с участието на националните надзорни органи в съответствие със същия регламент.
(17)
Доколкото това е възможно, изпълнението на пилотния съвместен проект следва да се наблюдава чрез използване на съществуващите механизми за наблюдение и съществуващите съвещателни структури с цел приобщаване на всички оперативни заинтересовани страни.
(18)
Следва да се създадат подходящи механизми за преглед на настоящия регламент с участието на управителния орган за разгръщането, който следва да координира и да си сътрудничи със субектите, посочени в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕО) № 409/2013, а именно националните надзорни органи, военните органи, съвместното предприятие SESAR, управителния орган на мрежата и промишления сектор, по-специално с цел да се даде възможност на Комисията да изменя настоящия регламент, когато това е необходимо. Управителният орган за разгръщането трябва да вземе предвид въздействието върху националните и колективните отбранителни способности в съответствие с член 9, параграф 7, буква в) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Координирането с военните органи остава приоритет в съответствие с общата декларация по военните въпроси, свързани с Единното европейско небе (4). Съгласно тази декларация държавите членки следва по-специално да засилят гражданско-военното сътрудничество и, ако се счете за необходимо и до степен, която се счита за необходима от всички засегнати държави членки, да улеснят сътрудничеството между своите въоръжени сили по всички въпроси на управлението на въздушното движение.
(19)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съве (5)прилагането на настоящия регламент не засяга суверенитета на държавите членки върху тяхното въздушно пространство, както и изискванията на държавите членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната. Настоящият регламент не засяга военните операции и учения.
(20)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установява първият съвместен проект, наричан по-нататък „пилотен съвместен проект“. В рамките на пилотния съвместен проект се определя първоначален набор от функции за УВД, които трябва да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано с цел постигане на основните оперативни промени, произтичащи от Европейския генерален план за УВД.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на Европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД) и системите за аеронавигационно обслужване, определени в приложение I към Регламент (ЕО) № 552/2004. Той се прилага по отношение на заинтересованите страни, определени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013.
Освен това се прилагат следните определения:
1)
„съвместно вземане на решения за летищата“ (Airport - Collaborative Decision Making - A-CDM) означава процес, при който решенията, свързани с управлението на потоците въздушно движение и на капацитета (наричано по-нататък „УПВДК“) на летищата, се вземат въз основа на взаимодействие между оперативните заинтересовани страни и други участници в УПВДК, и който има за цел намаляване на закъсненията, подобряване на предвидимостта на събитията и оптимизиране на използването на ресурсите;
2)
„оперативен летищен план“ (Airport Operations Plan - AOP) означава единен, общ и съвместно договорен, текущо актуализиран план, който е на разположение на всички заинтересовани страни, свързани с летището, и който има за цел да осигури обща осведоменост за ситуацията и да формира основата, на която заинтересованите страни могат да вземат решения, свързани с оптимизирането на процеса;
3)
„план за управление на мрежата“ (Network Operations Plan - NOP) означава плана, включително неговите помощни инструменти, разработен от управителния орган на мрежата съгласувано с оперативните заинтересовани страни за организиране на оперативните му дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. Частта от плана за управление на мрежата, която конкретно е свързана с проектирането на европейската трасова мрежа, включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа;
4)
„експлоатация на функция за УВД“ означава, че въпросната функция за УВД е въведена в експлоатация и че се използва пълноценно в ежедневните операции;
5)
„целева дата за внедряването“ означава датата, до която трябва да приключи внедряването на въпросната функция за УВД и да започне нейното пълноценно оперативно използване.
Член 3
Функции за УВД и тяхното внедряване
1. Пилотният съвместен проект включва следните функции за УВД:
а)
разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение;
б)
интегриране и пропускателна способност на летищата;
в)
гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета;
г)
съвместно управление на мрежата;
д)
първоначално управление на информацията за цялата система;
е)
първоначален обмен на информация за траекторията.
Тези функции за УВД са описани в приложението.
2. Определените в приложението оперативни заинтересовани страни и управителният орган на мрежата внедряват функциите за УВД, посочени в параграф 1, и изпълняват свързаните с това експлоатационни процедури, които позволяват непрекъснатото им действие в съответствие с приложението и Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията. Военните оперативни заинтересовани страни прилагат тези функции за УВД само в степента, която е необходима за съответствие с част А, точка 4 от приложение II към Регламент (ЕО) № 552/2004.
Член 4
Референтни и помощни материали
Комисията публикува на своя уебсайт следните референтни и помощни материали за внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1:
а)
примерен списък на помощните материали за фазата на стандартизиране и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, включително целеви дати за предоставянето им;
б)
примерна пътна карта относно нуждите от стандартизиране и регулиране, включително препратки към правила за прилагане и спецификации на Общността, разработени в съответствие с членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 552/2004, и свързани с тях целеви дати за предоставяне;
в)
глобалния анализ на разходите и ползите, въз основа на който заинтересованите страни разглеждат пилотния съвместен проект с оглед на одобряването му.
Член 5
Наблюдение
Наблюдението от Комисията, предвидено в член 6 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, се извършва по-специално чрез следните инструменти за планиране и докладване:
а)
механизмите за планиране и докладване на Европейския генерален план за УВД;
б)
стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
в)
плановете за ефективност - по-специално чрез информацията, посочена в член 11, параграф 3, буква в) и параграф 5 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (6), както и точка 2 от приложение II към същия регламент;
г)
отчетните таблици за разходите за аеронавигационно обслужване - по-специално информацията, посочена в ред 3.8 от таблица 1 и точка 2, буква м) от приложение II, както и редове 2.1-2.4 от таблица 3 от приложение VII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията (7);
д)
наблюдението на изпълнението на проектите, посочени в член 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, от управителния орган за разгръщането;
е)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението на функционалните блокове въздушно пространство;
ж)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението във връзка със стандартизацията.
Член 6
Преглед
Комисията прави преглед на настоящия регламент с оглед на: информацията и съветите, получени от управителния орган за разгръщането, в съответствие с член 9, параграф 2, буква д) и след координиране и консултиране съгласно член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013; информацията, получена в резултат на наблюдението, посочено в член 5; и развитието на технологиите в областта на УВД, като представя резултатите от прегледа на Комитета за единно небе.
При прегледа се разглеждат по-специално следните аспекти:
а)
напредъкът по внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1;
б)
използването на съществуващите стимули за изпълнението на пилотния съвместен проект и възможностите за нови стимули;
в)
приносът на пилотния съвместен проект за постигането на целите за ефективност и осъществяването на гъвкаво използване на въздушното пространство;
г)
действителните разходи и ползи, произтичащи от внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1, включително установяването на всякакви местни или регионални отрицателни въздействия за всяка специфична категория оперативни заинтересовани страни;
д)
необходимостта от адаптиране на пилотния съвместен проект, по-специално на неговия персонален и географски обхват и целевите дати за внедряването, определени в приложението;
е)
напредъкът в разработването на референтни и помощни материали, посочени в член 4.
Комисията започва първия преглед най-късно 18 месеца след одобряването на програмата за разгръщане.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящия регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2014 година.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) No 716/2014 DE LA COMMISSION
du 27 juin 2014
sur la mise en place du projet pilote commun de soutien à la mise en œuvre du plan directeur européen de gestion du trafic aérien
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (CE) no 550/2004 du Parlement européen et du Conseil du 10 mars 2004 relatif à la fourniture de services de navigation aérienne dans le ciel unique européen (1), et notamment son article 15 bis, paragraphe 3,
considérant ce qui suit:
(1)
Le projet de développement et de recherche sur la gestion du trafic aérien dans le ciel unique européen (ci-après le «projet SESAR») vise à moderniser la gestion du trafic aérien (ci-après l'«ATM») en Europe et constitue le pilier technologique du ciel unique européen. Il vise à doter l'Union, d'ici à 2030, d'une infrastructure d'ATM très performante, qui permettra de développer le transport aérien et d'en assurer le fonctionnement dans le respect de la sécurité et de l'environnement.
(2)
Le règlement d'exécution (UE) no 409/2013 de la Commission (2) établit les exigences relatives au contenu des projets communs, à leur élaboration, à leur adoption, à leur mise en œuvre et à leur contrôle. Il prévoit que les projets communs doivent être exécutés conformément au programme de déploiement par des projets de mise en œuvre coordonnés par l'entité gestionnaire du déploiement.
(3)
Conformément au règlement d'exécution (UE) no 409/2013, un projet commun vise à déployer en temps voulu et de manière coordonnée et synchronisée les fonctionnalités ATM qui sont prêtes à être mises en œuvre et contribuent à la réalisation des modifications opérationnelles essentielles définies dans le plan directeur ATM européen. Seules les fonctionnalités ATM nécessitant un déploiement synchronisé et contribuant de manière significative à la réalisation des objectifs de performance pour l'ensemble de l'Union européenne doivent relever d'un projet commun.
(4)
À la demande de la Commission, l'entreprise commune SESAR a établi une version préliminaire du premier projet commun, ci-après le «projet pilote commun».
(5)
La Commission a analysé et contrôlé cette version préliminaire avec l'aide de l'Agence européenne de la sécurité aérienne, de l'Agence européenne de défense, du gestionnaire de réseau, de l'organe d'évaluation des performances, d'Eurocontrol, des organismes européens de normalisation et de l'Organisation européenne pour l'équipement de l'aviation civile (Eurocae).
(6)
La Commission a ensuite procédé à une analyse coûts/avantages globale indépendante et mené les consultations nécessaires avec les États membres et les parties prenantes concernées.
(7)
Sur cette base, la Commission a établi une proposition relative au projet pilote commun. Conformément au règlement d'exécution (UE) no 409/2013: le groupe des usagers civils de l'espace aérien SESAR a approuvé la proposition le 30 avril 2014; les prestataires de services de navigation aérienne ont approuvé la proposition le 30 avril 2014; les exploitants d'aéroport ont approuvé la proposition le 29 avril 2014; les gestionnaires de réseau ont approuvé la proposition le 25 avril 2014; et les services météorologiques nationaux d'Europe ont approuvé la proposition le 30 avril 2014.
(8)
Le projet commun pilote distingue six fonctionnalités ATM: gestion des arrivées étendue et navigation fondée sur les performances dans les zones de contrôle terminal à forte densité; intégration et débit des aéroports; gestion souple de l'espace aérien et cheminement libre; gestion collaborative du réseau; gestion initiale de l'information pour l'ensemble du système; partage d'informations sur la trajectoire initiale. Le déploiement de ces six fonctionnalités ATM devrait être rendu obligatoire.
(9)
La fonctionnalité «gestion des arrivées étendue et navigation fondée sur les performances dans les zones de contrôle terminal à forte densité» devrait améliorer la précision de la trajectoire d'approche et faciliter le séquencement du trafic à un stade plus précoce, permettant ainsi de réduire la consommation de carburant et l'incidence environnementale lors des phases de descente/d'arrivée. Cette fonctionnalité comprend une partie de la modification opérationnelle essentielle de l'étape 1 pour le volet clé «synchronisation de la circulation» tel qu'il est défini dans le plan directeur ATM européen.
(10)
La fonctionnalité «intégration et débit des aéroports» devrait améliorer la sécurité et le débit des pistes, avec les avantages qui s'ensuivent en termes de réduction de la consommation de carburant et des retards ainsi qu'en termes de capacité aéroportuaire. Cette fonctionnalité comprend une partie de la modification opérationnelle essentielle de l'étape 1 pour le volet clé «intégration et débit des aéroports» tel qu'il est défini dans le plan directeur ATM.
(11)
La fonctionnalité «gestion souple de l'espace aérien et cheminement libre» devrait permettre une utilisation plus efficiente de l'espace aérien, présentant ainsi des avantages considérables en matière de réduction de la consommation de carburant et des délais. Cette fonctionnalité comprend une partie de la modification opérationnelle essentielle de l'étape 1 pour le volet clé «de la gestion de l'espace aérien à la gestion basée sur trajectoire 4D» tel qu'il est défini dans le plan directeur ATM européen.
(12)
La fonctionnalité «gestion collaborative du réseau» devrait améliorer la qualité et la rapidité de transmission des informations relatives au réseau échangées par toutes les parties prenantes de l'ATM, avec d'importantes retombées positives en termes de gains de productivité et de réduction du coût des retards pour les services de navigation aérienne (ci-après les «SNA»). Cette fonctionnalité comprend une partie de la modification opérationnelle essentielle de l'étape 1 pour le volet clé «gestion collaborative du réseau et équilibre dynamique/capacité» tel qu'il est défini dans le plan directeur ATM européen.
(13)
La fonctionnalité «gestion initiale de l'information pour l'ensemble du système», qui consiste en un ensemble de services fournis et consommés par l'intermédiaire d'un réseau fondé sur le protocole internet au moyen de systèmes prenant en charge la gestion de l'information pour l'ensemble du système (SWIM), devrait avoir un important effet positif sur la productivité des SNA. Cette fonctionnalité comprend une partie de la modification opérationnelle essentielle de l'étape 1 pour le volet clé «SWIM» tel qu'il est défini dans le plan directeur ATM européen.
(14)
La fonctionnalité «partage d'informations sur la trajectoire initiale», assortie d'un renforcement des performances de traitement des données de vol, devrait améliorer la prévisibilité de la trajectoire des aéronefs dans l'intérêt des usagers de l'espace aérien, du gestionnaire de réseau et des prestataires de SNA, réduisant ainsi le nombre d'interventions tactiques à effectuer et améliorant la situation sur le plan de la suppression des conflits. Elle devrait avoir un impact positif sur la productivité des SNA, les économies de carburant et la variabilité des retards. Cette fonctionnalité comprend une partie de la modification opérationnelle essentielle de l'étape 1 pour le volet clé «de la gestion de l'espace aérien à la gestion basée sur trajectoire 4D» tel qu'il est défini dans le plan directeur ATM européen et elle soutient indirectement d'autres volets clés couverts par les autres fonctionnalités ATM par le recours aux informations partagées sur les trajectoires.
(15)
Dans un souci d'exploitation maximale du projet pilote commun, il est prévu que certaines parties prenantes opérationnelles de pays tiers mettront en œuvre des volets du projet commun. L'entité gestionnaire du déploiement devrait garantir leur participation conformément au règlement d'exécution (UE) no 409/2013. La participation de parties prenantes opérationnelles de pays tiers ne porte pas atteinte à la répartition des compétences en matière de services de navigation aérienne et de fonctionnalités ATM.
(16)
Afin d'aider les parties prenantes opérationnelles concernées à déployer les fonctionnalités ATM, la Commission devrait publier une documentation de référence non contraignante: documentation d'accompagnement pour la phase de normalisation et d'industrialisation incombant à l'entreprise commune SESAR, feuille de route définissant les besoins de normalisation et de réglementation et analyse coûts/avantages globale à l'appui du projet pilote commun. La documentation d'accompagnement éventuelle doit être établie dans le respect des procédures prévues par le règlement (CE) no 552/2004 du Parlement européen et du Conseil (3), avec la participation des autorités de surveillance nationales conformément audit règlement.
(17)
La mise en œuvre du projet pilote commun devrait être surveillée, dans la mesure du possible, au moyen des mécanismes de surveillance existants et des structures de consultation existantes de manière à impliquer toutes les parties prenantes opérationnelles.
(18)
Des mécanismes appropriés devraient être mis en place pour le réexamen du présent règlement, notamment afin de permettre à la Commission de modifier le présent règlement s'il y a lieu, auxquels il convient d'associer le gestionnaire du déploiement, qui devrait assurer la coordination et la coopération avec les entités visées à l'article 9 du règlement d'exécution (UE) no 409/2013, à savoir les autorités nationales de surveillance, les autorités militaires, l'entreprise commune SESAR, le gestionnaire de réseau et l'industrie aéronautique. Il convient que l'entité gestionnaire du déploiement tienne compte de l'incidence sur les capacités de défense nationales et collectives conformément à l'article 9, paragraphe 7, point c), du règlement d'exécution (UE) no 409/2013. La coordination avec les autorités militaires dans le cadre du projet pilote commun demeure une priorité, conformément à la déclaration générale des États membres sur les questions militaires liées au ciel unique européen (4). Selon cette déclaration, les États membres devraient en particulier renforcer la coopération entre civils et militaires et, si et dans la mesure où tous les États membres concernés le jugent nécessaire, faciliter la coopération entre leurs forces armées sur toutes les questions ayant trait à la gestion du trafic aérien.
(19)
Conformément à l'article 1er, paragraphe 2, du règlement (CE) no 549/2004 du Parlement européen et du Conseil (5), l'application du présent règlement ne porte pas atteinte à la souveraineté des États membres sur leur espace aérien ni aux besoins des États membres en ce qui concerne les questions d'ordre public, de sécurité publique et de défense. Le présent règlement ne s'applique pas aux opérations et à l'entraînement militaires.
(20)
Les mesures prévues par le présent règlement sont conformes à l'avis du comité du ciel unique,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Objet et champ d'application
1. Le présent règlement établit le premier projet commun, ci-après dénommé le «projet pilote commun». Le projet pilote commun définit un premier ensemble de fonctionnalités ATM à déployer en temps voulu et de manière coordonnée et synchronisée pour réaliser les modifications opérationnelles essentielles découlant du plan directeur ATM européen.
2. Le présent règlement s'applique au réseau européen de gestion du trafic aérien (EATMN) et aux systèmes destinés aux services de la navigation aérienne désignés à l'annexe I du règlement (CE) no 552/2004. Il s'applique aux parties prenantes désignées dans l'annexe du présent règlement.
Article 2
Définitions
Aux fins du présent règlement, les définitions de l'article 2 du règlement (CE) no 549/2004 et de l'article 2 du règlement d'exécution (UE) no 409/2013 s'appliquent.
En outre, on entend par:
1) «processus de décision collaboratif - aéroports (A-CDM)»: un processus dans lequel les décisions relatives à la gestion de la capacité et des courants de trafic aérien (ci-après l'«ATFCM») dans les aéroports sont prises sur la base d'une interaction entre les parties prenantes opérationnelles et les autres acteurs de l'ATFCM et qui vise à réduire les retards, à améliorer la prédictibilité des événements et à optimiser l'utilisation des ressources;
2) «plan d'exploitation des aéroports (AOP)»: un plan glissant unique, commun et adopté selon une approche collaborative, qui est mis à la disposition de toutes les parties prenantes aéroportuaires et a pour objet de permettre une connaissance commune de la situation et d'établir la base sur laquelle les parties prenantes pourront prendre leurs décisions sur l'optimisation des processus;
3) «plan de réseau opérationnel (NOP)»: le plan, y compris ses outils d'aide, élaboré par le gestionnaire de réseau en coordination avec les parties prenantes opérationnelles en vue d'organiser ses activités opérationnelles à court et moyen termes conformément aux principes directeurs du plan de réseau stratégique. Le volet du plan de réseau opérationnel spécifiquement dévolu à la conception du réseau de routes européen comprend le plan d'amélioration du réseau de routes européen;
4) «exploiter une fonctionnalité ATM»: mettre en service la fonctionnalité ATM en question et l'utiliser pleinement pour les opérations quotidiennes;
5) «date butoir du déploiement»: la date limite pour le déploiement de la fonctionnalité ATM en question et le lancement de son exploitation.
Article 3
Désignation et déploiement des fonctionnalités ATM
1. Le projet pilote commun couvre les fonctionnalités ATM suivantes:
a)
gestion des arrivées étendue et navigation fondée sur les performances dans les zones de contrôle terminal à forte densité;
b)
intégration et débit des aéroports;
c)
gestion souple de l'espace aérien et cheminement libre;
d)
gestion collaborative du réseau;
e)
gestion initiale de l'information pour l'ensemble du système;
f)
partage d'informations sur la trajectoire initiale.
Ces fonctionnalités ATM sont décrites dans l'annexe.
2. Les parties prenantes opérationnelles désignées dans l'annexe et le gestionnaire de réseau déploient les fonctionnalités ATM visées au paragraphe 1 et mettent en œuvre les procédures opérationnelles qui y sont associées pour en assurer l'exploitation sans solution de continuité dans les conditions prévues dans l'annexe et le règlement d'exécution (UE) no 409/2013. Les parties prenantes opérationnelles militaires ne déploient ces fonctionnalités ATM que dans la mesure nécessaire pour se conformer au règlement (CE) no 552/2004, annexe II, partie A, point 4.
Article 4
Documentation de référence et d'accompagnement
La Commission publie sur son site internet la documentation de référence et d'accompagnement relative au déploiement des fonctionnalités ATM visées à l'article 3, paragraphe 1:
a)
une liste indicative des documents d'accompagnement de la phase de normalisation et d'industrialisation à fournir par l'entreprise commune SESAR, y compris les délais de livraison;
b)
une feuille de route indicative en rapport avec les besoins de normalisation et de réglementation, y compris les références aux mesures d'exécution et aux spécifications communautaires élaborées en vertu des articles 3 et 4 du règlement (CE) no 552/2004, ainsi que les délais de livraison;
c)
l'analyse coûts/avantages globale prise en considération pour l'approbation des parties prenantes du projet pilote commun.
Article 5
Contrôle
Le contrôle à exercer par la Commission conformément à l'article 6 du règlement d'exécution (UE) no 409/2013 est notamment assuré au moyen des instruments de planification et de compte rendu suivants:
a)
les mécanismes de planification et de compte rendu de mise en œuvre du plan directeur ATM européen;
b)
le plan de réseau stratégique et le plan de réseau opérationnel;
c)
les plans de performance, notamment au moyen des informations visées à l'article 11, paragraphe 3, point c), à l'article 11, paragraphe 5, et au point 2 de l'annexe II du règlement d'exécution (UE) no 390/2013 de la Commission (6);
d)
les tableaux de déclaration relatifs aux coûts de la navigation aérienne, notamment les informations indiquées à la ligne 3.8 du tableau 1 et au point 2 m) de l'annexe II ainsi qu'aux lignes 2.1 à 2.4 du tableau 3 de l'annexe VII du règlement d'exécution (UE) no 391/2013 de la Commission (7);
e)
le suivi des projets de mise en œuvre des projets visés à l'article 10 du règlement d'exécution (UE) no 409/2013 par l'entité gestionnaire du déploiement;
f)
les mécanismes de planification et de compte rendu de mise en œuvre des blocs d'espace aérien fonctionnels;
g)
les mécanismes de planification et de compte rendu de mise en œuvre relatifs à la normalisation.
Article 6
Réexamen
La Commission procède au réexamen du présent règlement en tenant compte: des informations et conseils fournis par l'entité gestionnaire du déploiement, conformément à l'article 9, paragraphe 2, point e), du règlement d'exécution (UE) no 409/2013 et après avoir assuré la coordination et la concertation requises par l'article 9 dudit règlement; des informations obtenues dans le cadre du contrôle visé à l'article 5; et des progrès technologiques réalisés dans le domaine de l'ATM, et elle présente les résultats du réexamen au comité du ciel unique.
Le réexamen porte en particulier sur les aspects suivants:
a)
les progrès réalisés dans le déploiement des fonctionnalités ATM visées à l'article 3, paragraphe 1;
b)
l'utilisation des dispositifs d'incitation existants pour la mise en œuvre du projet pilote commun et les possibilités de nouvelles incitations;
c)
la contribution du projet pilote commun à la réalisation des objectifs de performance et à la mise en œuvre de l'utilisation souple de l'espace aérien;
d)
les coûts et avantages réels résultant du déploiement des fonctionnalités ATM visées à l'article 3, paragraphe 1, y compris la liste des éventuelles incidences négatives à l'échelon local et régional subies par toute catégorie spécifique de parties prenantes opérationnelles;
e)
la nécessité d'adapter le projet pilote commun, notamment sa portée personnelle et géographique et les dates butoirs pour le déploiement figurant en annexe;
f)
les progrès réalisés dans l'élaboration de la documentation de référence et d'accompagnement visée à l'article 4.
La Commission entame le premier réexamen au plus tard 18 mois après l'approbation du programme de déploiement.
Article 7
Entrée en vigueur
Le présent règlement entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 27 juin 2014.