РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 юни 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република и за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на тези стоки с произход или изпратени от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 и член 14, параграф 5 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Европейския съюз (Съюза) на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. клетки и подложки) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
3. Засегнати от процедурата страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на разследването жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати, тъй като САЩ бяха разглеждани като възможна държава аналог.
(5)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в съответната държава, несвързани вносители и производители от Съюза с отношение към разследването, и за да може да приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е решила да ограничи производителите износители в съответната държава, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора за временната извадка от производители от Съюза. Тя се състоеше от девет производители от Съюза, избрани от около 220 производители от Съюза, за които беше известно преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт (вж. съображение 26 по-долу), избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското местоположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка. Няколко заинтересовани страни изказаха мнения относно временната извадка, а една страна поиска изслушване от страна на служителя по изслушванията.
(8)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
някои страни изтъкнаха съображението, че информацията, обозначена като „Limited“ и представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те изказаха критика, че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна информация, и поискаха да бъдат оповестени държавите членки, където са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества (поотделно и като цяло за извадката);
ii)
методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадка. Поради това беше изказано мнението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Като не е била определена промишлеността на Съюза на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и следователно дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 19 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването;
iii)
беше изказано мнението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване;
iv)
една страна изтъкна, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на полупроводникови пластини и елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производство на модули, а не обемът на производство на елементи и полупроводникови пластини;
v)
същата страна изтъкна, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка;
vi)
една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изтъкна, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(9)
Изтъкнатите от страните аргументи бяха разгледани и срещу тях могат да се отбележат следните съображения:
i)
производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, ето защо възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени;
ii)
Комисията „е разграничила“ определянето на подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора за временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били взети поотделно решения за всеки един от тях. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждане на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. Нещо повече, при започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 19) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването;
iii)
всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора за извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради тази причина възражението беше отхвърлено;
iv)
въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора за временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на полупроводникови пластини и елементи на вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на полупроводниковите пластини и елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на полупроводниковите пластини и елементите от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор за временната извадка е обоснована и ето защо като цяло извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза за разследвания продукт. По тази причина възражението беше отхвърлено;
v)
що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са били със значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът за временната извадка, е достатъчно надеждна. По тази причина възражението беше отхвърлено;
vi)
относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора за временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора за извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Ето защо това възражение беше отхвърлено.
(10)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като се взеха предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското местоположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да се разследват в рамките на наличното време. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите, между 17 % и 24 % за елементите и между 28 % и 35 % за полупроводниковите пластини и включваше вертикално интегрирани и неинтегрирани производители. Предвид на това, че точният процент би дал възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат оповестени точни данни.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(11)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители, в известието за започване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу.
(12)
От около 250 несвързани вносители, посочени от жалбоподателя, с които се свърза Комисията, трийсет и шест страни отговориха на формуляра за извадката, приложен към известието за започване на процедурата: трийсет и пет - за модулите, една страна - за елементите, докато за полупроводниковите пластини нямаше отговори. В съответствие с член 17 от основния регламент подборът за извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да се разследва в рамките на наличното време. На тази основа Комисията изготви извадка от трима несвързани вносители за модулите и от един за елементите. След получените коментари Комисията реши да включи в извадката още един несвързан вносител за модулите. Това дружество заяви интереса си и изтъкна, че мащабът на дейностите му обосновава включването му в извадката. Представените от това дружество данни бяха отново разгледани и стана ясно, че е допусната техническа грешка по отношение на обема на вноса, съобщен от този вносител. Поради тази причина дружеството беше включено в извадката от несвързани вносители. Освен това две дружества, които бяха първоначално включени в извадката, не отговориха на въпросниците и бяха счетени за несъдействащи при разследването и изключени от извадката от несвързани вносители. Ето защо извадката от несвързани вносители се състоеше от двама вносители (за модулите) и един вносител (за елементите), представляващи около 2-5 % от общия внос от съответната държава. След получаване на отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на двама от тримата вносители е била всъщност свързана със слънчеви инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. При разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти. При тези обстоятелства извадката временно се счете за представителна. В хода на последващото разследване Комисията обаче ще се свърже с още съдействащи несвързани вносители, за да провери дали те могат да се считат за вносители и за да разгледа възможността за увеличение на размера на извадката.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу. Също така бяха проведени консултации с органите на съответната държава.
(14)
135 китайски производители износители (често групи от няколко дружества) заявиха интереса си при изготвяне на извадката. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на 80 % от общата стойност на китайския износ. Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката китайски производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители и на оператори нагоре и надолу по веригата и техните сдружения, които заявиха интереса си в сроковете по известието за започване на процедурата. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(16)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от трима включени в извадката вносители от Съюза и от двайсет и един оператори нагоре и надолу по веригата, както и от три от техните сдружения.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества (групи дружества):
а)
производители от Съюза:
-
извършени бяха проверки на място в обектите на десет включени в извадката производители от Съюза;
б)
производители износители в КНР:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, КНР,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, КНР,
-
JingAo Group, КНР,
-
Jinzhou Yangguang Energy, КНР,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, КНР,
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР;
в)
свързани вносители в Съюза:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Мюнхен, Германия,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Италия,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Рим, Италия,
-
Sunways AG, Констанц, Германия,
-
JA Solar GmbH, Мюнхен, Германия;
г)
свързани търговци/вносители извън Съюза:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Тайван,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Wealthy Rise International Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Швейцария,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Швейцария;
д)
невързан вносител в Съюза:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Германия;
е)
оператори нагоре по веригата:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия;
ж)
оператори надолу по веригата:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия,
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания;
з)
сдружения:
-
EPIA, Брюксел, Белгия.
(18)
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители в КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, беше извършена проверка на място в следните дружества, за да се установи нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Индия,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Индия.
4. Разследван период и разглеждан период
(19)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период“ или съкратено „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(21)
Следните продуктови видове са изключени от обхвата на определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни ФВ продукти;
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
(22)
ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия. Преобразуването се извършва от елементи, които поемат светлината и я преобразуват в електрическа енергия чрез кристален силиций.
(23)
Полупроводниковите пластини са първият етап от производствения процес. Те са изработени от кристален силиций и са ключов компонент за производството на елементи.
(24)
Първо кристалният силиций трябва да се стопи, за да се получат слитъци от кристален силиций, които се режат на полупроводникови пластини. Полупроводниковите пластини се подлагат на поредица от високотехнологични обработки, за да се създадат работещи слънчеви елементи, които са вторият етап от производствения процес. Те имат p-n преход, за да събират и предават електрическата енергия, която е произведена от елемента.
(25)
Модулите са третият етап от производствения процес. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено рамките се изработват, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
2. Сходен продукт
(26)
При разследването се установи, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия (държавата аналог за целите на определянето на нормалната стойност), и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и едни и същи основни крайни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
i) Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(27)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че разследването не може да обхване три продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите, елементите и полупроводниковите пластини следва да са обект на три отделни разследвания. Освен това те изказаха мнението, че е неясно дали разследването обхваща само един продукт или три отделни продукта и поради това те не са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си. Беше поискано също така да се изключат от разследването полупроводниковите пластини, в случай че не се изключат монокристалните полупроводникови пластини (вж. съображения 42-44 по долу).
(28)
Производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес с отделни производствени етапи. Модулите, елементите и полупроводниковите пластини заедно определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на полупроводникови пластини и елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на полупроводниковите пластини и елементите.
(29)
В известието за започване на разследването беше посочено ясно, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини са разследваният продукт. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради тези съображения твърденията бяха отхвърлени.
ii) Различна номенклатура
(30)
Беше изтъкнато също така, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни нива, а именно кодове по КН от осем цифри, подпозиция от шест цифри, позиция от четири цифри от ХС и глави от две цифри, както и че се намират в различни раздели на номенклатурата на ХС. Сам по себе си този аргумент не е релевантен за определяне на обхвата на продукта при антидъмпингово разследване, което се основава на физическите характеристики на разглеждания продукт.
iii) Добавена стойност на елементите
(31)
Няколко страни изтъкнаха, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големият дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(32)
При разследването се установи, че производството на елементи е най-сложната част в производствения процес от технологична гледна точка. Същевременно се установи също така, че трите производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради тези съображения твърдението беше отхвърлено.
iv) Отделни пазари
(33)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(34)
Модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено по-горе в съображения 23-25, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес с отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Поради посочените съображения този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
v) Крайни приложения и взаимозаменяемост
(35)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(36)
Както е посочено по-горе, при разследването се установи, че производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
vi) Дистрибуторски канали
(37)
Една заинтересована страна изтъкна, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различните дистрибуторски канали не могат да се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
vii) Възприемане от страна на потребителите
(38)
Беше изтъкнато, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(39)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
viii) Тънкослойни продукти
(40)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като тя изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(41)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 21 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат при различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули, елементи и полупроводникови пластини. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
ix) Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Една заинтересована страна изтъкна, че монокристалните полупроводникови пластини следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, тъй като имат различни физически, химически и технически характеристики от тези на поликристалните полупроводникови пластини. Беше изтъкнато, че те имат разлики в кристалната структура, формата и външния вид. Освен това беше изказано мнението, че няма производство в Съюза на монокристални полупроводникови пластини.
(43)
При разследването се установи, че монокристалните полупроводникови пластини са с по-високо качество от поликристалните полупроводникови пластини, въпреки че са резултат от сходни производствени процеси, като се използва еднаква основна суровина (полисилиций). Ето защо се стигна до заключението, че монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики.
(44)
При разследването се установи, че основните крайни приложения са едни и същи, тъй като монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини са изключително предназначени за производството на слънчеви елементи (съответно монокристални и поликристални) и от тях се произвеждат слънчеви модули (съответно монокристални и поликристални). Няма съществени разлики между двата вида полупроводникови пластини и те са взаимозаменяеми, като и двата вида могат да се използват за производство на елементи. Освен това, що се отнася до твърдението, че няма производство на монокристални полупроводникови пластини в Съюза, при разследването се установи, че и двата вида полупроводникови пластини се произвеждат в Съюза. Поради посочените съображения този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
х) Полуготови продукти
(45)
Освен това беше изтъкнато, че полупроводниковите пластини и елементите следва да се считат за два полуготови захранващи продукта, докато модулите са крайните продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(46)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
xi) Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(47)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като те генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електрическата мрежа.
(48)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разследвания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електрическата мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електрическата мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
xii) Заключение
(49)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че кристалните силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, описани по-горе, представляват един и същ продукт. Въпреки това Комисията допълнително ще разгледа въпроса дали модулите, елементите и полупроводниковите пластини съставляват един, два или три отделни продукта. Тя приканва всички заинтересовани страни да представят мненията си по този въпрос, като вземат предвид временното заключение, което направи на този етап Комисията. При всяко положение, дори ако в крайна сметка се установи, че те представляват два или три отделни продукта, настоящото разследване ще обхване всички тези отделни продукти и окончателните мерки ще бъдат наложени върху модулите, елементите и полупроводниковите елементи независимо от въпроса дали са един или няколко продукта.
В. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(50)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания във връзка с внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1-6 за производителите, за които е било установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(51)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; както и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(52)
В настоящото разследване всички включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра на заявление за ТДПИ в определените срокове.
(53)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в обектите на съответните дружества.
(54)
При проверката беше установено, че всички седем производители износители (групи дружества), подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията по критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(55)
Всичките седем групи дружества са се ползвали от преференциален данъчен режим (преференциални данъчни режими) и са получавали безвъзмездни средства и съответно не успяха да докажат, че дейностите им не са засегнати от значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и поради това не отговориха на изискванията по критерий 3 при оценката за ТДПИ.
(56)
Шест групи дружества не успяха да докажат, че сметките им подлежат на независим одит съгласно международните счетоводни стандарти, и ето защо те не отговориха на изискванията по критерий 2 при оценката за ТДПИ.
(57)
Една група дружества не успя да докаже, че всичките ѝ дружества подлежат на разпоредбите на законодателството относно несъстоятелността, и не отговори на изискванията по критерий 4 при оценката за ТДПИ.
(58)
Освен това три групи дружества не можаха да докажат, че не са обект на значителна намеса от страна на държавата, и не отговориха на изискванията по критерий 1 при оценката за ТДПИ.
(59)
След оповестяване на заключенията от оценката за ТДПИ бяха получени мнения от всички включени в извадката дружества.
(60)
Две групи дружества представиха възражения във връзка с процедурата и заявиха, че определянето на ТДПИ е извършено след изчитане на тримесечния срок по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати. В подкрепа на твърдението те посочиха решенията на Съда по делата Brosmann (4) и Aokang (5), които бяха свързани с вноса на обувки.
(61)
Първо, трябва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang не са подходящи за оценка на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до случаи, при които въобще не са били извършени оценки за ТДПИ.
(62)
Освен това делата Вrosmann и Aokang не са от значение за оценката на законосъобразността на настоящото разследване с оглед на факта, че основният регламент междувременно беше изменен. В член 2, параграф 7 от основния регламент, както е изменен, се предвижда, че Комисията определя ТДПИ само по отношение на дружества, които са включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, като определянето се извършва в рамките на седем месеца и при всяко положение - не по-късно от осем месеца след започване на разследването. Този изменен член се прилага за всички нови и текущи разследвания от 15 декември 2012 г., т.е. включително и за настоящото разследване.
(63)
Във всеки случай трябва да се съблюдава тълкуването на установената съдебна практика, според което няма per se нарушение на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен.
(64)
Основните коментари по същество, които бяха получени, касаеха преференциалния данъчен режим и безвъзмездните средства. Износителите не оспорваха установените факти, а поставяха под съмнение значението им с оглед на изпълнението на критерий 3 за ТДПИ. По-конкретно те изтъкнаха, че предоставените от държавата предимства не представляват значителна част от оборотите на съответните дружества.
(65)
В тази връзка трябва да се отбележи, че система на данъците върху доходите, която третира благоприятно определени дружества, счетени за стратегически от правителството, със сигурност не е характерна за една пазарна икономика. Такава система все още е значително повлияна от държавното планиране. Също така се отбелязва, че нарушенията вследствие на намаленията на данъка върху доходите са значителни, тъй като те напълно променят размера на печалбата преди облагане с данъци, която дружеството трябва да реализира, за да е атрактивно за инвеститорите. Нарушенията са също така с траен характер и поради самото естество на получените през разследвания период предимства абсолютното им изражение не е от значение за оценката дали нарушението е „значително“. По-скоро оценката в това отношение трябва да се основава на цялостното въздействие на мярката върху финансовото и икономическото състояние на дружеството.
(66)
По отношение на критерий 2 три групи дружества изтъкнаха, че отговарят на съответните правила от международните счетоводни стандарти, тъй като техните американски консолидирани финансови отчети са били в пълно съответствие с тези стандарти. Някои дружества изтъкнаха също така, че като цяло финансовите им отчети отговарят на китайските счетоводни стандарти, които са считани от тях за равностойни на международните стандарти. Въпросът в случая обаче не е дали китайските счетоводни стандарти отговарят на международните счетоводни стандарти, а дали финансовите отчети съответстват на приложимите счетоводни стандарти. По-конкретно тези коментари не представиха отговор на факта, че по отношение на отделните финансови документи на съответните китайски дружества се установи, че няколко международни счетоводни стандарти (и съответстващите китайски счетоводни стандарти), включително за обезценката на материалните запаси и оповестяването на операции със свързани страни, са били нарушени.
(67)
По отношение на критерий 1, като се вземат предвид коментарите на страните и решението по дело C-337/09 P (6), се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от всички дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за всички включени в извадката износители остава без изменение, тъй като въпреки това те не отговарят на изискванията по критерии 2 и 3.
(68)
По отношение на критерий 4 групата дружества, посочена в съображение 57 по-горе, успя да докаже, че междувременно е било започнато производство по несъстоятелност срещу основното китайско дружество от групата. Ето защо се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от тази група дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за тази група дружества остава без изменение, тъй като групата не отговаря на изискванията по критерии 2 и 3.
(69)
В заключение за нито един от включените в извадката производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и/или 3 за ТДПИ. Поради това на никое от тези дружества не може да бъде предоставено ТДПИ.
1.2. Индивидуално разследване
(70)
Осемнайсет съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(71)
Предвид големия брой получени искания Комисията временно заключи, че индивидуалните разследвания биха затруднили необосновано разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Поради това временно беше решено да не се приеме никое от исканията за индивидуално разследване.
1.3. Държава аналог
(72)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(73)
В известието за започване на процедурата Комисията изрази намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог с оглед на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят мнението си в тази връзка.
(74)
Няколко износители и вносители представиха коментар за избора на държава аналог, като изтъкнаха, че САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки.
(75)
Заинтересованите страни предложиха Тайван, Индия и Южна Корея като по-удачен избор на държава аналог. Вследствие на тези мнения беше решено да се разшири анализът с оглед на определянето на подходяща държава аналог. Поради това беше осъществена връзка с всички основни производители на слънчеви панели. Беше установен контакт с общо 34 дружества в Индия, 9 в Япония, 15 в Малайзия, 2 в Мексико, 34 в Корея, 9 в Сингапур, 43 в Тайван и 21 в САЩ.
(76)
Отговори бяха получени от две дружества в Индия, две в Тайван и две в САЩ. Тъй като дружествата в Тайван почти изключително са произвеждали ФВ елементи, а китайският износ е основно на модули, и тъй като САЩ бяха счетени за неподходящ избор на държава аналог предвид на получените коментари, временно беше решено да се използва Индия като държава аналог. Следва да се отбележи, че Комисията може отново да разгледа този въпрос, ако при по-нататъшното разследване се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини представляват два или три различни продукта. По-конкретно, тъй като Индия не произвежда полупроводникови пластини, може да бъде избрана друга държава аналог за тях.
(77)
Един индийски производител представи непълни отговори. Поради това представената от това дружество информация не можеше да се използва за определяне на нормалната стойност. Въпреки това информацията, изпратена от това дружество, след като беше проверена, можеше да се използва за потвърждение на това, че информацията от изцяло съдействащия производител от държавата аналог е била несъмнено представителна за индийския пазар.
1.4. Нормална стойност
(78)
Тъй като на нито един от включените в извадката китайски износители не беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като се използва Индия за трета държава аналог с пазарна икономика.
(79)
На първо място, бяха установени продуктовите видове, продавани на вътрешния пазар от страна на производителя от държавата аналог, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(80)
След това, по отношение на производителя от държавата аналог, Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това беше направено, като за всеки продуктов вид се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(81)
Когато обемът на продажбите на даден продуктов вид, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния продуктов вид и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на този вид, реализирани на вътрешния пазар през РП.
(82)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден продуктов вид са съставлявали 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(83)
Когато всички продуктови видове са били продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(84)
За продуктовите видове, чиито продажби не са извършени при обичайни търговски условия, както и за продуктовите видове, които не са били продавани на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(85)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения напълно съдействащ производител от държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към средните производствени разходи на същия производител през разследвания период. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да се използват за преценка на това, дали продажбите са били извършени при обичайни търговски условия, и при конструиране на нормалните стойности.
(86)
За слънчевите полупроводникови пластини нормалната стойност не можеше да се установи чрез използване на методологията, описана в съображения 79-85 по-горе, тъй като никой от съдействащите индийски производители не е произвеждал слънчеви полупроводникови пластини. Беше проверено дали нормалната стойност може да се определи на базата на някой много близък продукт, като се направят необходимите корекции за разликите във физическите качества, ако това е необходимо. В случая на слънчевите полупроводникови пластини най-близкият продукт са слънчевите елементи. Въпреки това полупроводниковите пластини трябва да подлежат на значителна обработка, за да станат елементи. Освен това при този метод се налагат значителни корекции, които не могат да се изчислят надеждно. Ето защо нормалната стойност на елементите не може да се използва като база за изчисление на нормалната стойност за полупроводниковите пластини. Като алтернатива беше разгледана възможността за използване на цените на полупроводниковите пластини, продавани от производители от държавите с пазарна икономика на индийския пазар, тъй като тези цени са представителни за пазарните условия на пазара на полупроводникови пластини в Индия. Тъй като Южна Корея е държавата с пазарна икономика, която е най-големият доставчик на полупроводникови пластини за производителите от държавата аналог, нормалната стойност беше определена въз основа на цените на южнокорейските полупроводникови пластини на индийския пазар.
1.5. Експортна цена
(87)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(88)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени директно на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или дължими цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(89)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от съдействащия несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната печалба на свързания вносител не беше счетена за надеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
1.6. Сравнение
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(91)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(92)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, комисиони и банкови такси във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(93)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(94)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен като среднопретеглена стойност на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(95)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен с общия обем на китайския внос в Съюза.
(96)
Тъй като съдействащите дружества са извършили повече от 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(97)
Въз основа на гореизложеното временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
88,5 %
Всички други дружества
112,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(98)
Сходният продукт се произвежда от около 220 известни производители в Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(99)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза за РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите, елементите и полупроводниковите пластини са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. При възможност получените от консултанта данни бяха сверени с публичните източници и с проверените отговори на въпросниците.
(100)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите, 2 GW за елементите и 2 GW за полупроводниковите пластини през РП.
(101)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, десет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули, 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи и 28-35 % от общото производство на Съюза на полупроводникови пластини.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(102)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи и полупроводникови пластини.
(103)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(104)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(105)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и равнище на дъмпинговия марж. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от съответната държава. По-нататък „общ пазар“ включва както използването за собствено потребление, така и предлагането на продукта на свободния пазар.
(106)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
3. Потребление на Съюза
(107)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, посочен в съображение 99 по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(108)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5 465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г. = 100)
100
223
364
321
Източник:
Europressedienst
Таблица 1б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Източник:
Europressedienst
Таблица 1в
Потребление на Съюза на полупроводникови пластини (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
1 683
2 376
2 723
2 163
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
129
Източник:
Europressedienst
(109)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 29 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(110)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както следва:
Таблица 2а
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
3 425
8 606
15 810
13 986
Индекс (2009 г. = 100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
63 %
71 %
80 %
80 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
175
530
970
1 019
Индекс (2009 г. = 100)
100
303
554
582
Пазарен дял от общия пазар
8 %
16 %
22 %
25 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2в
Внос на полупроводникови пластини от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
95
523
880
711
Индекс (2009 г. = 100)
100
551
926
748
Пазарен дял от общия пазар
6 %
22 %
32 %
33 %
Източник:
Europressedienst
(111)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от съответната държава се е увеличил значително, а именно с 308 % по отношение на модулите, с 482 % - за елементите, и с 648 % - за полупроводниковите пластини. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от съответната държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от съответната държава е нараснал от 63 % на 80 % за модулите, от 8 % на 25 % за елементите и от 6 % на 33 % за полупроводниковите пластини. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(112)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от съответната държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(113)
Средната цена на вноса в Съюза от съответната държава се е променяла, както следва:
Таблица 3а
Цена на вноса на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
36
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3б
Цена на вноса на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
70
58
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
Таблица 3в
Цена на вноса на полупроводникови пластини от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
550
400
400
333
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
73
60
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(114)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите, елементите и полупроводниковите пластини. Що се отнася до модулите, средната цена на вноса е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната цена на вноса на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW. През разглеждания период средната цена на вноса на полупроводникови пластини е намаляла с 40 % (от 550 EUR/kW на 333 EUR/kW).
(115)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(116)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по продуктов вид за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по продуктов вид на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на двамата включени в извадката вносители на модули. Фактът, че тяхната основна дейност не е била внос, а монтиране на модули, не е довел до непредставителност на данните.
(117)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 17,5-30,7 % за модулите, 4-24,2 % за елементите, 16,6-21,6 % за полупроводниковите пластини и общо за разглеждания продукт 11,2-27,5 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Както е упоменато в съображения 7-10 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(120)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, посочен в съображение 99 по-горе, във връзка с всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(121)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(122)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(123)
Една заинтересована страна изтъкна, че пазарните условия във връзка с разглеждания продукт се различават в отделните държави членки и поради това анализът на вредата следва да се извърши поотделно за всяка държава членка. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(124)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г. = 100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4в
Полупроводникови пластини - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 600
2 677
2 553
2 017
Индекс (2009 г. = 100)
100
167
160
126
Производствен капацитет
2 600
3 410
3 945
3 636
Индекс (2009 г. = 100)
100
131
152
140
Използване на капацитета
62 %
79 %
65 %
55 %
Източник:
Europressedienst
(125)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(126)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията във връзка с потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(127)
През разглеждания период производството на Съюза на полупроводникови пластини се е увеличило с 26 % като цяло. Производството на Съюза е достигнало връх през 2010 г., след което е отбелязало трайно свиване през 2011 г., за да достигне още по-ниски нива през РП. В отговор на увеличеното потребление на Съюза производителите от Съюза на полупроводникови пластини са увеличили производствения си капацитет с 52 % до 2011 г., а след това техният капацитет е намалял през РП. Независимо от това производственият капацитет на полупроводникови пластини на промишлеността на Съюза е отбелязал ръст от 40 % като цяло през разглеждания период. Въпреки увеличението на производството процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза на полупроводникови пластини е отбелязал ръст до 2010 г., а след това - трайна тенденция на свиване, която се е изразила в цялостен спад от 7 процентни пункта през разглеждания период, достигайки 55 % през РП.
(128)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г. = 100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5в
Полупроводникови пластини - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 363
1 520
1 608
1 269
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
118
93
Пазарен дял
81 %
64 %
59 %
59 %
Източник:
Europressedienst
(130)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това, на фона на ръста на потреблението от 221 % това се е изразило в спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, общият обем на продажбите е спаднал със 7 % на фона на увеличено потребление, в резултат на което е настъпило свиване на пазарния дял на полупроводникови пластини от 81 % през 2009 г. на 59 % през РП.
(131)
В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от съответната държава, а продажбите на полупроводникови пластини са намалели. Това означава, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за трите сегмента са отбелязали спад през разглеждания период.
5.2.3. Заетост и производителност
(132)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
11 779
15 792
17 505
16 419
(Индекс 2009 г. = 100)
100
134
149
139
Производителност (kW/на наето лице)
183
211
247
245
(Индекс 2009 г. = 100)
100
115
135
134
Източник:
Europressedienst
Таблица 6б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
5 281
5 937
5 641
4 782
(Индекс 2009 г. = 100)
100
112
107
91
Производителност (kW/на наето лице)
319
400
483
423
(Индекс 2009 г. = 100)
100
126
151
133
Източник:
Europressedienst
Таблица 6в
Полупроводникови пластини - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
1 944
3 853
4 291
3 920
(Индекс 2009 г. = 100)
100
198
221
202
Производителност (kW/на наето лице)
823
695
595
515
(Индекс 2009 г. = 100)
100
84
72
63
Източник:
Europressedienst
(133)
Между 2009 г. и РП заетостта се е увеличила с 39 % за модулите и със 102 % за полупроводниковите пластини, докато за елементите е бил отчетен спад от 9 %. Трябва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите и полупроводниковите пластини. За елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на дъмпинговия внос от КНР. Въпреки това общата производителност на полупроводникови пластини е намаляла с 37 % през разглеждания период.
(134)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули и полупроводникови пластини между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите и полупроводниковите пластини също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
5.2.3.1. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза, предвид на обема и цените на вноса от съответната държава, това въздействие може да се счита за значително.
(136)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване във връзка с разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяването от предишен дъмпинг, не е релевантен.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(137)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 г. = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
65
52
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
51
31
Производствени разходи (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Индекс 2009 г. = 100)
100
62
64
45
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7в
Полупроводникови пластини - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
709
564
515
426
(Индекс 2009 г. = 100)
100
80
73
60
Производствени разходи (EUR/kW)
631
496
520
648
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
82
103
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(138)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите, с 69 % за елементите и с 40 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Що се отнася до полупроводниковите пластини, производствените разходи са регистрирали спад през 2010 г. спрямо 2009 г., но са се увеличили през 2011 г., като все още са останали под нивото от 2009 г. През РП разходите са се увеличили още и са достигнали до нива, малко по-високи от тези през 2009 г., което основно може да се обясни със спирането на производството през РП. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилиция. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на дъмпинговия внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 144 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт (с изключение на полупроводниковите пластини), което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
5.3.2. Разходи за труд
(139)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Индекс 2009 г. = 100)
100
107
110
113
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Индекс 2009 г. = 100)
100
99
99
99
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8в
Полупроводникови пластини - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Индекс 2009 г. = 100)
100
104
100
117
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(140)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, средните разходи за труд на наето лице са варирали - увеличили са се между 2009 г. и 2010 г., спаднали са през 2011 г., но са нараснали през разглеждания период като цяло със 17 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с едновременното увеличение на производителността (модулите), промяната на инфлацията и социалните разходите на някои производители от Съюза (полупроводникови пластини) във връзка със свиването на дейностите на промишлеността между 2011 г. и РП.
5.3.3. Запаси
(141)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Индекс 2009 г. = 100)
100
141
260
229
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Индекс 2009 г. = 100)
100
140
452
402
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9в
Полупроводникови пластини - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Индекс 2009 г. = 100)
100
16
105
170
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(142)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите и със 70 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. По отношение на полупроводниковите пластини, докато промишлеността на Съюза е намалила запасите си между 2009 г. и 2010 г. с повече от 80 % поради увеличението на продажбите си, запасите в края на периода са нараснали бързо и са достигнали нива над равнището от 2009 г., а след това са нараснали с още 65 процентни пункта през РП.
(143)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(144)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10в
Полупроводникови пластини - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Парични потоци
39 %
47 %
32 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(145)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(146)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта, за елементите - с 49 процентни пункта, а за полупроводниковите пластини - с 63 процентни пункта.
(147)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, и рентабилността е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите и полупроводниковите пластини.
(148)
По същия начин тенденцията във връзка с нетните парични потоци, което е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала тази тенденция към постепенно намаление между 2009 г. и РП, а именно спад с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г., като най-силно изразеното свиване на паричните потоци се е наблюдавало между 2011 г. и РП. Намалението на паричните потоци за елементите и полупроводниковите пластини е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(149)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Индекс 2009 г. = 100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11в
Полупроводникови пластини - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Индекс 2009 г. = 100)
100
42
37
20
Възвръщаемост на инвестициите
10 %
8 %
0 %
-7 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(150)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите и с 80 % за полупроводниковите пластини, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите и полупроводниковите пластини през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(151)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите и полупроводниковите пластини, докато е било налице увеличение през 2009 г. и 2010 г., ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - 17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - 19 %. По отношение на полупроводниковите пластини ВИ е показала трайна отрицателна тенденция, достигайки - 7 % през РП. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(152)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3.5. Заключение относно вредата
(153)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(154)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(155)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(156)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(157)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако дъмпинговият внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(158)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(159)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Извън това бяха проучени други известни фактори освен дъмпинговия внос, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(160)
Заинтересована страна заяви, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни сред държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Националните схеми за подпомагане определят до известна степен размера на пазарите на държавите членки. Разследването обаче разкри също, че търсенето не зависи изключително от схемите за подпомагане. В зависимост от географското местоположение (слънчева експозиция) и цената на електроенергията на дадено място цените на слънчевите панели изглежда са достигнали или най-малкото са били близо до изравняване с тези на електроенергията от конвенционални източници, което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от схемите за подпомагане. Следователно е невъзможно да се потвърди, че пазарните условия зависят изключително от схеми за подпомагане и поради това твърдението бе отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(161)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, увеличавайки значително обема си с над 300 % за модули, с 482 % за елементи и с 648 % за полупроводникови пластини, а пазарния си дял - със 17 процентни пункта за модули, 17 процентни пункта за елементи и 27 процентни пункта за полупроводникови пластини. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили по време на разглеждания период. Във времето има ясно съвпадение между повишаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза. Също така при разследването се установи, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както бе посочено в съображение 117 по-горе.
(162)
Разследването показа, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос са спаднали с 64 % за модули, с 42 % за елементи и с 40 % за полупроводникови пластини и че това води до още по-голямо подбиване на цените. В контекста на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниското ниво на цените на вноса от Китай е принудило промишлеността на Съюза да продължава да намалява продажните си цени до непечеливши нива. По този начин през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад и понася загуби.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са имали решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява по-специално в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вредата.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(164)
По време на разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, докато пазарният дял е спаднал от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият по големина износител след КНР.
(165)
Обемът на вноса за елементи от други трети държави се е увеличил със 186 % по време на разглеждания период, като това е намерило отражение в увеличаването на пазарния дял от около 24 % през 2009 г. до около 36 % по време на РП. Колкото до елементите, Тайван е вторият най-голям износител след КНР, като далеч надвишава обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, но все още не достига тези от КНР.
(166)
Обемът на вноса на полупроводникови пластини от други трети държави е намалял с 19 % през разглеждания период, а пазарните дялове - от 13,4 % през 2009 г. на 8,5 % през РП. Както и по отношение на модулите, Тайван е вторият най-голям износител на полупроводникови пластини след КНР. Въпреки това, за разглеждания период нивото на внос и пазарният дял на Тайван не показват значителни увеличения и остават на ниско равнище.
(167)
Цените на вноса на модули, елементи и полупроводникови пластини от трети държави са били средно по-високи от средната единична цена на китайския внос. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната цена на вноса за модули и полупроводникови пластини е била по-висока от средната цена на вноса от КНР за същите артикули, докато средната цена на вноса за елементи е в същите граници като средната цена на вноса на елементи от КНР. Тъй като обаче няма подробна информация за цените по видове продукт, сравнението на цените въз основа на средната стойност може да бъде използвано единствено като указание; категорични заключения на тази база не могат да бъдат направени. През разглеждания период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато е нараствал, което е довело до спечелване на пазарен дял от около 14 процентни пункта. Независимо от това, въпреки че пазарният дял на разследвания продукт се е увеличил, като цяло обемът на вноса от Тайван е бил по-нисък в сравнение с този от КНР и равнищата на цените като цяло са били по-високи, с изключение на елементите по време на РП. На тези основания, по-специално с оглед на обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, както и равнищата на цените им, които като средна стойност са подобни или по-високи от тези на промишлеността на Съюза, може да се направи временно заключение, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Внос и пазарни дялове от други трети държави
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Индекс 2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
(Индекс 2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част от Азия (MW)
720
1 140
1 029
879
(Индекс 2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от останалата част от Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
94
238
165
121
(Индекс 2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник:
Europressedienst
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
(Индекс 2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Индекс 2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
(Индекс 2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Индекс 2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
(Индекс 2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
175
290
350
282
(Индекс 2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник:
Europressedienst
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
225
333
235
183
(Индекс 2009 г. = 100)
100
148
104
81
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
55
52
Обем на вноса от Тайван (MW)
20
50
50
36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
250
250
180
Пазарен дял на вноса от Тайван
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
55
52
Обем на вноса от САЩ (MW)
50
55
40
28
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
80
56
Пазарен дял на вноса от САЩ
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
56
54
Обем на вноса от Япония (MW)
55
50
30
26
(Индекс 2009 г. = 100)
100
91
55
47
Пазарен дял на вноса от Япония
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
54
53
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
100
178
115
93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
178
115
93
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
54
52
Източник:
Europressedienst
(168)
Както е посочено в съображение 108 по-горе, потреблението на Съюза се е увеличило с 221 % за модули, 87 % за елементи и 29 % за полупроводникови пластини по време на разглеждания период. Потреблението е достигнало върхов момент през 2011 г. и е спаднало през РП, като все пак е останало далеч над нивото от началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това увеличение на потреблението, тъй като нейният пазарен дял е отбелязал спад от 19 % на 13 % за модули, от 68 % на 38 % за елементи и от 81 % на 59 % за полупроводникови пластини през същия период. В същото време пазарният дял на КНР е отбелязал рязко увеличение до 2011 г., а след това е останал стабилен на значително високи нива по време на РП, когато потреблението е спаднало. Следователно, с оглед на факта, че въпреки спада в потреблението на Съюза през РП дъмпинговият внос от КНР или поддържа своя пазарен дял (модули), или го увеличава (елементи и полупроводникови пластини) в ущърб на промишлеността на Съюза през разглеждания период, не може да се заключи, че намаляването на потреблението е било такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(169)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето е обусловено от схемите за подпомагане на държавите членки. Всъщност, както е споменато по-долу в съображение 171, съществуват различни схеми за подпомагане и взаимодействията между тях и търсенето е изключително сложно, и поради това е трудно да се оцени точното им въздействие в количествено отношение. Въпреки това наличните данни показват също, че дори при липсата на схеми за подпомагане търсенето на слънчева енергия ще продължи да съществува и дори ще нарасне с времето, макар и на по-ниски нива от тези в рамките на схемите за подпомагане. В този контекст няколко страни заявиха, че изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (т.е. когато разходите за производство на слънчева енергия са равни на разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници) вече е почти или напълно достигната в някои региони на Съюза. Тези твърдения не можаха да бъдат потвърдени от разследването до този момент и ще бъдат предмет на допълнително проучване.
3.2. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(170)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(171)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа за слънчева енергия бяха преференциалните цени. На този етап анализът на Комисията бе съсредоточен върху този вид схема за подпомагане.
(172)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници, в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Нивото на подкрепа и начинът, по който функционират ПЦ, варират за различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собствениците на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и реализират разумна норма на възвръщаемост. Както и други схеми за подпомагане, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС, които гарантират липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(173)
Въпреки националните различия, три явления могат да бъдат наблюдавани по отношение на еволюцията на ПЦ в Съюза: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на схемата на ПЦ като цяло (Испания), и iii) въвеждането на прагови стойности за капацитет („тавани“) за инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталирания нов капацитет, получил подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, изглежда те са били въведени основно през 2012 г. и най-вероятно по тази причина нямат никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното преустановяване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. В анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементи и полупроводникови пластини. В действителност, тъй като елементите и полупроводниковите пластини при всички случаи са необходими за производството на модули и тъй като те не се използват в други производствени процеси, намаление в търсенето на модули задейства автоматично спад в търсенето на елементи и полупроводникови пластини.
(174)
Като потвърди връзката между развитието на ПЦ и потреблението, разследването установи също така, че намаляването на потреблението между 2011 г. и РП не е допринесло за прекъсването на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно е описано в съображение 163 по-горе. В действителност разследването показа, че въпреки влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза производителите износители са били в състояние да запазят своите високи пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 22 % през 2011 г. до 25 % по време на РП) и полупроводникови пластини (от 32 % през 2011 г. до 33 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на дъмпинговия внос и значителния ценови натиск, оказван от този внос върху пазара на Съюза. Поради това загубата по отношение на рентабилността, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(175)
Следователно се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчевата енергия и че неотдавнашното преустановяване на ПЦ (както в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това намаляването на потреблението през РП не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(176)
Няколко страни изразиха становище, че съкращенията в ПЦ са направили възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(177)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и нивото на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с висока слънчева експозиция, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. В действителност разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки преустановяването на схемата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ.
(178)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи еднозначно заключение, че съкращенията в ПЦ са направили инвестициите в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Заинтересована страна възрази, че намалението в ПЦ е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(180)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на дъмпинговия внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Това се доказва от факта, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 г. и 2011 г., преди да бъдат направени основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на дъмпинговия внос от КНР, значително подбиващо цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза да намалява цените си до все по-ниски нива.
(181)
Поради това твърдението беше отхвърлено.
(182)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия на Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Поради това беше направено временното заключение, че промените в ПЦ не са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.3. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(183)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпускани на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 г. и 2006 г.).
(184)
Предоставените доказателства не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и предполагаемата субсидия, получена от един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация касае период, предшестващ разглеждания период, тя очевидно е несъстоятелна. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между предполагаемата субсидия, получена от промишлеността на Съюза, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
3.4. Свръхкапацитет
(185)
Изтъкнато бе, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде големия брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с действията ѝ по свръхразширяване на капацитета на промишлеността на ЕС. Обратно на това, някои заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции в разширяване на капацитета.
(186)
Докато промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е покрил увеличаващите се нива на потреблението на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза се е осъществило по разумен начин и е следвало развитието на пазара, т.е. увеличението на потреблението. Следователно то не може да се разглежда като причина за нанесената вреда.
(187)
Подобно, на тази основа доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, не бе потвърден по време на разследването. Дори напротив, както бе споменато по-горе, по време на разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с излишък в капацитета си по време на разглеждания период, като това показва, че тя е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Следователно този аргумент трябваше да се отхвърли.
(188)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички оператори на пазара, включително онези в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение вследствие на свръхкапацитета на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе заявено, че разследваният продукт се е превърнал в стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а последните биват определяни от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази ситуация, а не дъмпинговият внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в стока, тя не би оправдала нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството му се е развило едва наскоро (около средата на последното десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето.
(190)
Поради това твърденията бяха отхвърлени.
3.5. Въздействието на цените на суровините
(191)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция, основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше заявено, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и следователно не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция по време на разглеждания период.
(192)
Разследването разкри, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., но отново са се понижили през 2009 г., със съвсем слаба тенденция към нарастване през 2010 г. и началото на 2011 г. Цените са спаднали значително през РП.
(193)
Разследването показа, че макар и промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка за полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на измененията на цените на полисилиция и че договорните цени са достигнали до равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(194)
Въз основа на това се стигна до заключението, че дори и някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от дългосрочни договори за доставка на полисилиций, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние да се възползва напълно от спада в цените на полисилиция. Поради това не бе счетено, че дългосрочните договори са допринесли за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействието на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, ефективността на разходите
(195)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и следователно никакъв вид вреда, понесена от тях, не може да бъде приписана на дъмпинговия внос. В този контекст също така бе заявено, че при всички случаи, като цяло, промишлеността на Съюза е била с малък размер и следователно не е била в състояние да се възползва от икономиите от мащаба.
(196)
Разследването показа, че и малките производители в Съюза са с високо ниво на автоматизация в производствения си процес, което оказва положително въздействие върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (полупроводникови пластини, елементи или модули), което повишава конкурентоспособността им по отношение на конкретния тип продукт, който произвеждат. Следователно твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е довело до вредата, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
(197)
Някои заинтересовани страни заявиха, че ценовият натиск е причинил консолидацията на промишлеността на Съюза, която е довела до съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от дъмпинговия внос. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това, до каква степен процеса на консолидация е могъл да бъде причината за понесената вреда.
(198)
Нещо повече, бе заявено, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причината за понесената вреда. Като цяло вертикално интегрираните производители в нормални пазарни условия би трябвало да имат повече сигурност по отношение на веригата си от доставчици. Разследването обаче показа, че онази част от промишлеността на Съюза, която е вертикално интегрирана, не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос е бил много висок. Освен това промишлеността на Съюза, дори и вертикално интегрираните производители на Съюза, поради дъмпинговия внос не са могли напълно да се възползват от високата степен на използваемост на капацитета за постигане на икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като високият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(199)
Някои заинтересовани страни заявиха, че в промишлеността на Съюза липсват както технически иновации, така и инвестиции в нови технологии. Разследването обаче не установи наличие на конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са били посветени на нови съоръжения и научноизследователска и развойна дейност и че няма значими разлики в технологиите между продуктите в световен мащаб.
(200)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки проект, претърпял неуспех, би могъл да се разглежда по-скоро като последица от дъмпинговия внос. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(201)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че трудовите и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(202)
Разследването показа, че производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали през разглеждания период, с изключение на полупроводниковите пластини, при които разходите са намалели през 2010 г., но са се увеличили през 2011 г. и по-нататък през РП до нива, малко по-високи в сравнение с началото на разглеждания период (вж. съображение 138 по-горе). Производителността се е увеличила по отношение на модулите и елементите, но е намаляла по отношение на полупроводниковите пластини. Както е споменато по-горе, поради голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(203)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР не се ползват с каквото и да било сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до трудовите и административните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за модули в разследвания период и не може да се смята, че са изиграли съществена роля.
(204)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с пластини, елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Разследването разкри, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен по отношение на обема в сравнение с този на производството на Съюза, и поради това не може да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(205)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия за рационализиране на производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да бъде отразена в продажните цени поради значителното подбиване на цените, упражнявано от дъмпинговия внос.
(206)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
3.7. Конкуренция от тънкослойните ФВ продукти и други ФВ технологии
(207)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията от страна на тънкослойни ФВ продукти и други ФВ технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и със същата крайна употреба.
(208)
Разследването показа, че тънкослойните ФВ продукти са произведени от различни суровини и при тях не се използват кристални силициеви полупроводникови пластини. Като цяло те имат много по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност от кристалните силициеви модули. В резултат на това те не могат да бъдат използвани в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. те не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Следователно, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(209)
Поради това разследването не установи връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и конкуренцията от страна на тънкослойните ФВ и други ФВ технологии.
(210)
Въз основа на това този довод бе отхвърлен.
3.8. Финансова криза и последици от нея
(211)
Бе заявено, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали отрицателно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са довели до вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(212)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че въпреки растежа на пазара на Съюза между 2009 г. и 2011 г., състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличението на дъмпинговия внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от отрицателния пазарен климат, състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза - последица от дъмпинговия внос. Следователно, въпреки че финансовата криза е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.9. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(213)
Някои заинтересовани страни заявиха, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период и особено между 2009 г. и 2011 г. за модули и между 2009 г. и първото тримесечие на 2012 г. за елементи и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(214)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа за модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модули през целия разглеждан период. Следователно, това не би могло да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем за елементи. Следователно, въпреки ниските цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Накрая, по отношение на полупроводниковите пластини износът представлява около 24 % от общия производствен обем и, отново, въпреки ниските експортни цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
Таблица 13а
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник:
Europressedienst
Таблица 13б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник:
Europressedienst
Таблица 13в
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на полупроводникови пластини в MW
93
916
750
486
(Индекс 2009 г. = 100)
100
985
806
523
Средна експортна цена (EUR/kW)
850
590
530
480
(Индекс 2009 г. = 100)
100
70
63
57
Източник:
Europressedienst
(215)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
3.10. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(216)
Заинтересована страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за увеличаване на добива на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаляване на публичните и частните инвестиции в проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(217)
Разследването установи, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 108 по-горе. Нещо повече, разследването не установи фактически доказателства, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.11. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(218)
Същата страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от ниските инвестиции в производство на слънчева енергия в резултат на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(219)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, разследването показа, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.12. Управленски решения
(220)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, претърпяна от поне един от производителите от Съюза, е предизвикана от неправилни управленчески решения. Тези твърдения бяха основани на годишни счетоводни отчети и на някои сведения, изложени в писмо, изпратено от акционер на дружеството до останалите акционери.
(221)
В досието не се съдържа никаква информация, която да показва, че някои от управленските решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.13. Други държавни политики
(222)
Заинтересована страна заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките, насочени към насърчаване на иновациите, към намаляване на административните формалности, политиките за търговски улеснения и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това, дори и да е вярно, че някои от изтъкваните политики могат да улеснят вноса от други трети държави и общия ръст на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са целели подобен внос в Съюза да се осъществява на дъмпингови цени, които причиняват вреда. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.14. Заключение относно причинно-следствената връзка
(223)
Разследването установи причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, въздействието на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и въздействието от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии, другите държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(224)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и раздели отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните въздействия на дъмпинговия внос, се стигна до временното заключение, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(225)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(226)
Около 150 оператори заявиха интерес след започването на разследването. Специфични въпросници бяха изпратени до несвързаните вносители, операторите нагоре по веригата (включително производители на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците) и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Три сдружения, представляващи различните оператори (промишлеността на Съюза, оператори нагоре и надолу по веригата) във фотоволтаичната индустрия, предоставиха информация.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(227)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 25 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(228)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от съответната държава по време на разследвания период. Припомня се, че редица показатели за вредата са показвали отрицателна тенденция по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност производителите от Съюза на модули, елементи и полупроводникови пластини са били губещи през 2011 г. и през РП. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(229)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. Най-накрая, разследването посочи и възможност за подновяване на стопанската дейност за производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството като резултат от натиска на китайския внос. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите 25 000 работни места на промишлеността на Съюза (през РП), но съществува също така и разумна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(230)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с продължаващо влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение би станало непоносимо в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това, в допълнение към големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, споменати в съображение 157 по-горе, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, което в краткосрочен и средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(231)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(232)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, търговията с разглеждания продукт представлява основната стопанска дейност само на един от тримата вносители, включени в извадката.
(233)
Беше изтъкнато, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже отрицателно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. Първо, налагането на мита не следва да доведе до изчезване на целия внос от КНР. Второ, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има отрицателно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, с оглед на вероятното увеличение на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от различни държави, следва да бъдат в състояние да преориентират източниците си на доставка.
(234)
Поради това беше направено временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно отрицателно въздействие върху положението на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на операторите нагоре по веригата
(235)
Операторите нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и в производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросниците от страна на операторите нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място, които включиха производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(236)
Като цяло по време на РП процентът на свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи оператори нагоре по веригата е бил променлив спрямо цялостната им дейност, като е представлявал 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, варирайки между 6 % и 80 % за останалите. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите оператори нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места, по време на РП осемте съдействащи оператори нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества, а именно от високи равнища до леко отрицателна рентабилност. Разследването показа, че операторите с отрицателна рентабилност са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукта, както и от спада в потреблението.
(237)
Продажбите на операторите от Съюза нагоре по веригата обхващат Съюза, КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е съответствало средно на около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % за КНР и около 30 % за други трети държави.
(238)
Някои страни в сектора нагоре по веригата заявиха, че налагането на антидъмпингови мерки би засегнало отрицателно стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР за Съюза, в резултат на което КНР би ограничила вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Като следствие от това вероятно би се наложило операторите от Съюза нагоре по веригата да намалят своите стопански дейности и да съкратят работни места.
(239)
На първо място следва да се отбележи, че целта на митата не е да се елиминира китайският внос на разглеждания продукт, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това разследването показа, че като цяло операторите на Съюза нагоре по веригата присъстват на различни национални пазари и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова е разумно да се приеме, че на глобалния пазар на фотоволтаични продукти операторите на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад в износа за КНР с износ за други пазари, който, според някои публично достъпни пазарни проучвания, се очаква да нарасне. При всички положения китайският пазар на фотоволтаични продукти вече е изправен пред значителен свръхкапацитет в производството и поради това не е ясно дали производителите на съоръжения на Съюза биха били в състояние да продадат много повече производствени съоръжения в краткосрочен и средносрочен план.
(240)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху производителите на съоръжения няма да бъде значително, докато въздействието върху доставчиците на суровини може да бъде отрицателно в краткосрочен план с оглед на възможното намаляване на продажбите им в Китай.
5. Интерес на операторите надолу по веригата
(241)
Операторите надолу по веригата са активни основно в разработването на проекти, маркетинг и комуникации, както и фотоволтаични инсталации. Макар че в резултат на въпросниците надолу по веригата от страна на операторите бяха получени 13 отговора, само седем от тях бяха достатъчно пълни и предоставяха възможност за съдържателна оценка. Бяха извършени две проверки на място, обхващащи разработване на фотоволтаичен проект и инсталации. При анализа на отговорите на въпросника, получени от 36-те съдействащи несвързани вносители, се оказа, че известен брой от тях могат в действителност да бъдат квалифицирани като оператори надолу по веригата, като тяхната основна дейност е инсталацията. Този въпрос ще бъде предмет на допълнително проучване в по-нататъшния ход на разследването.
(242)
Като цяло процентът на дейност на операторите надолу по веригата по отношение на разследвания продукт е различен в рамките на цялостната им дейност. През РП той представлява средно 41 %. Рентабилността на съдействащите оператори, свързана с разследвания продукт, е била средно с около 11 %, през Р. По отношение на работните места седемте съдействащи оператори надолу по веригата са осигурявали работа на около 550 души по време на РП.
(243)
Беше изказано твърдението, че антидъмпинговите мерки не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Следователно операторите надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Проучването предвижда, че голяма част от работните места на пазара на фотоволтаични продукти на Съюза ще се окажат в опасност, ако бъдат въведени мита. Проучването използва приблизителна оценка на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA), според която общият брой на преките работни места, съществуващи през 2011 г. на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително производители, вносители и оператори на Съюза нагоре и надолу по веригата, е 265 000. Вземайки за отправна точка приблизителната оценка за 2011 г. на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор, проучването на Prognos заключи, че от общо 265 000 работни места до 242 000 от тях ще бъдат загубени в срок от три години, в зависимост от нивото на митата. Твърди се, че повечето от загубите на работни места ще бъдат отчетени на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(244)
Разследването не потвърди сценария по-горе и посочи значително по-нисък брой преки работни места, съществуващи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., по време на РП и през 2012 г.
(245)
Като начало в разследването се изказва съмнение относно точността на общия брой преки работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислени според оценката на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до заключението, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация показва, че броят на директните работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислен за 2011 г., вероятно съдържа граница на грешката до 20 %. В допълнение оценката включва заетостта в други европейски държави извън Европейския съюз, както и заетостта, свързана с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(246)
Въпреки тези съмнения, дори ако първоначалната оценка на броя на работните места бъде използвана за анализ на въздействието относно мерките, трябва да бъдат направени следните забележки. Оценката включва европейските работни места във фотоволтаичната индустрия през 2011 г., които са съотнесени с много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през въпросната година (около 20 GW). Разумно е да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите, които възлизат на около 17,5 GW през РП и на 15 GW през 2012 г., конкретно броят на работните места, бидейки пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. За тази цел в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в най-големия национален пазар, Германия, между 2011 г. и 2012 г. заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000, включително работните места при производителите. Освен това разследването изрази сериозни съмнения за това, дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, отнасящи се единствено до фотоволтаичната индустрия. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (инсталации) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, водопроводни инсталации и др.
(247)
С оглед на горепосоченото е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляването на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част от пазара могат да бъдат негативно засегнати само в ограничена степен поради следното. Първо, дейността, свързана с фотоволтаичните продукти, поне за някои от монтажниците представлява само част от търговската им дейност и при това е със сезонен характер. Поради това монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности в ситуация на намалено търсене на фотоволтаични инсталации. Тъй като енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са цели на равнището на ЕС, правно обвързващи за държавите членки, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведат до повишено търсене на други форми на електрическа енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 242 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(248)
Независимо от налагането на мита, някои общественодостъпни прогнози относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г., с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(249)
На последно място бе отбелязано, че е било вероятно това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти да се случи при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобна ситуация е в разрез с устойчивото развитие.
(250)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху операторите надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план, с оглед на по-голямото свиване в областта на инсталациите, отколкото в алтернативен сценарий без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, и дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от операторите надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации, монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или пък с основната стопанска дейност на монтажниците, спомената по-горе.
6. Интерес на крайните ползватели (потребителите)
(251)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните ползватели, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили становища. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, дружества). Разследването показа, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. „покривни“ или „по-малки инсталации“) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (монтирани на земята, промишлени и търговски в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(252)
Няколко страни заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, потребителите ще пострадат от увеличение на цените на фотоволтаичните модули. Макар и да може да се очаква цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС да се повишат донякъде в резултат на митата, вероятно е потребителите и други крайни ползватели да бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на лицата, разработващи проекти, и на специалистите по инсталиране е разумно да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модули за потребителя може да бъде поне частично неутрализирано и поради това въздействието му да бъде смекчено. Въз основа на наличните доказателства се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и следователно не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(253)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави на потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече своята много силна позиция на пазара, а това би могло също да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е увеличението на цените да се случи така или иначе с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(254)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше прието заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Както се посочва в съображение 182 по-горе, това положение е независимо от ролята на националните схеми за насърчаване на търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните схеми за подпомагане са адаптирани към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), отражението върху потребителите може да бъде равно на нула.
7. Други аргументи
(255)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС в необходимите количества и поради това, ако се наложат антидъмпингови мита, е налице сериозен риск от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(256)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 %, с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW, а тази за полупроводникови пластини - 55 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,6 GW. Поради това, благодарение на свободния капацитет, промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план е разумно да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това по света съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар в случай на намаляване на вноса на китайски продукти. Разследването разкри, че съществуващият свободен капацитет от некитайска продукция извън ЕС през РП е бил 5,6 GW за модули, 6 GW за елементи и 6 GW за полупроводникови пластини. Поради това се стигна до заключението, че общият свободен капацитет на ЕС и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай, с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС за 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (9 и 17,1 GW), прогнозирано от главни изследователски центрове, като EPIA.
(257)
Някои страни заявиха също, че налагането на антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(258)
Като начало, целите за 2020 г. не зависят изключително от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии като: вятър, биомаса, водна енергия и др., Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент, който да се отнася към слънчевата енергия, не се очаква леко занижения брой на фотоволтаичните инсталации да повиши цялостните разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната индустрия в Европа. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на европейско и национално равнище, подобрен достъп до финансирането на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Колкото до финансирането на инвестициите в слънчевата енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. В резултат на това то също така вероятно ще подобри достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е китайският внос да се премахне, а да се възстанови лоялната конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените ще бъде отчасти компенсирано от операторите на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(259)
Въз основа на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(260)
Общите положителни ефекти за промишлеността на Съюза надвишават възможното неблагоприятно въздействие върху други оператори на пазара за фотоволтаични продукти, включително потребителите и други крайни ползватели.
(261)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(262)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(263)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(264)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, бе взето под внимание това, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от тази промишленост при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 10 % от оборота, въз основа на предоставената в жалбата информация, би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на дъмпинг, нанасящ вреда.
(265)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 10 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(266)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(267)
В светлината на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент бе счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(268)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(269)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(270)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на митото
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Други съдействащи дружества (приложение)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Всички други дружества
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Посочените по-горе антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(272)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(273)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(274)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(275)
Както беше посочено в раздел 5 от известието за започване на процедурата, Комисията е в процес на определяне на това, дали целият внос на разглеждания продукт от КНР може да се счита за продукт с произход от КНР. По-специално това е важно в случай на модули, които могат да съдържат компоненти и части с произход от различни държави. Съгласно член 1, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, държавата на износ на дъмпинговия продукт може да бъде междинна държава. Следва също така да се отбележи, че жалбата се отнася до внос от КНР, без в нея да се уточнява произходът на този внос. И на последно място, антидъмпинговото разследване и разследването за изравнителни мерки, проведени от САЩ във връзка със същия продукт, внесен от КНР, разкриха сложността на операциите по производство и комплектуване, които водят до определяне на страната на произход (9). В контекста на тези съображения и без да се засяга заключението, което ще бъде постигнато по тези въпроси на окончателния етап, се счете за целесъобразно временните мерки да обхващат разследвания продукт с произход или изпратен от КНР, освен ако продуктът е под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
(276)
Както беше посочено по-горе в съображение 3, Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход и изпратен от КНР подлежи на регистрационен режим в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2013. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основен антисубсидиен регламент“) (10).
(277)
Що се отнася до сегашното антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(278)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване, започнато от Комисията съгласно член 10 от основния антисубсидиен регламент с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 8 ноември 2012 г. (11), регистрацията на вноса в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(279)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(280)
Предвид на изключителните обстоятелства в настоящата процедура, а именно, че тя касае продукт, чийто пазар изисква стабилност на доставките в краткосрочен план, се счита за целесъобразно временните антидъмпингови мерки да се въведат постепенно. По-конкретно, тъй като промишлеността на Съюза понесе вреда в резултат на нелоялните търговски практики от съответната държава през РП, производителите от Съюза не могат веднага да предложат необходимите количества, ако нивата на внос се понижат вследствие на мерките.Постепенното въвеждане на антидъмпинговото мито ще даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи предлагането в краткосрочен план. Освен това, като се предостави достатъчно време на промишлеността на Съюза да повиши производството си, наличните количества на разглеждания продукт ще останат на разумни нива и така ще се отговори на търсенето. По тази причина се счита за целесъобразно митото да се въведе на два етапа.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(281)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако те са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните продуктови видове са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни фотоволтаични продукти;
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
i)
от влизането в сила на настоящия регламент до 5 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Всички дружества
11,8 %
ii)
от 6 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Дружества, посочени в приложението
47,6 %
Всички други дружества
67,9 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Регламент (ЕС) № 182/2013 се изменя, както следва:
1.
Вмъкват се ново заглавие Ж и ново съображение 22:
„Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРАЦИОННИЯ РЕЖИМ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ЗАЩИТА СРЕЩУ ДЪМПИНГОВ ВНОС
(22)
От 6 юни 2013 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос.“
2.
В член 1, параграф 1 думите „член 14, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и“ се заличават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 юни 2013 година.
RÈGLEMENT (UE) No 513/2013 DE LA COMMISSION
du 4 juin 2013
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de modules photovoltaïques en silicium cristallin et leurs composants essentiels (cellules et wafers) originaires ou en provenance de la République populaire de Chine et modifiant le règlement (UE) no 182/2013 soumettant à enregistrement ces importations originaires ou en provenance de la République populaire de Chine
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après le «règlement de base»), et notamment ses articles 7 et 14, paragraphe 5,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Ouverture
(1)
Le 6 septembre 2012, la Commission européenne (ci-après la «Commission») a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2) (ci-après l’«avis d’ouverture») l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations de modules photovoltaïques en silicium cristallin et leurs composants essentiels (cellules et wafers) originaires de la République populaire de Chine (ci-après la «Chine», la «RPC» ou le «pays concerné»).
(2)
L’enquête a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 25 juillet 2012 par EU ProSun (ci-après le «plaignant») au nom de producteurs représentant plus de 25 % de la production totale de modules photovoltaïques en silicium cristallin et leurs composants essentiels réalisée dans l’Union. La plainte contenait des éléments de preuve attestant à première vue l’existence de pratiques de dumping dudit produit et du préjudice important en résultant, qui ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une enquête.
2. Enregistrement
(3)
À la suite d’une demande dûment étayée introduite par le plaignant, la Commission a adopté, en date du 1er mars 2013, le règlement (UE) no 182/2013 (3) soumettant à enregistrement les importations de modules photovoltaïques en silicium cristallin et leurs composants essentiels (cellules et wafers), originaires ou en provenance de la République populaire de Chine à compter du 6 mars 2013.
3. Parties concernées par la procédure
(4)
La Commission a informé officiellement le plaignant, les autres producteurs connus de l’Union, les producteurs-exportateurs connus, les autorités de la RPC et les importateurs connus de l’ouverture de l’enquête. La Commission a également informé les producteurs des États-Unis, pressentis en tant que pays analogue éventuel.
(5)
La Commission a donné aux parties intéressées la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(6)
Étant donné le nombre élevé de producteurs-exportateurs dans le pays concerné, d’importateurs indépendants et de producteurs de l’Union intéressés par l’enquête, et afin d’achever l’enquête dans les délais prescrits, la Commission a annoncé, dans son avis d’ouverture, qu’elle avait décidé de limiter ces opérateurs à un nombre raisonnable en constituant un échantillon conformément à l’article 17 du règlement de base (ce procédé est également appelé «échantillonnage»).
a) Échantillonnage des producteurs de l’Union
(7)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission a annoncé avoir provisoirement sélectionné un échantillon de producteurs de l’Union. L’ensemble des producteurs de l’Union connus ainsi que l’association de producteurs connue ont été informés de la sélection de l’échantillon provisoire de producteurs de l’Union. Cet échantillon provisoire se composait de neuf sociétés, parmi quelque 220 producteurs de l’Union connus, avant l’ouverture de l’enquête, pour fabriquer le produit similaire (voir le considérant 26 ci-dessous), sélectionnées sur la base du volume représentatif le plus important de production sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter, compte tenu du temps disponible et en prenant en considération leur volume de ventes et leur situation géographique. Il a été veillé à ce que l’échantillon comporte des producteurs de l’Union tant intégrés verticalement que non intégrés. Les parties intéressées ont également été invitées à faire connaître leur point de vue sur l’échantillon provisoire. Un certain nombre de parties intéressées ont présenté leurs observations sur l’échantillon provisoire et l’une d’elles a demandé à être entendue par le conseiller-auditeur.
(8)
Plusieurs parties intéressées ont soulevé les objections suivantes sur l’échantillon provisoire de producteurs de l’Union:
i)
certaines parties ont affirmé que les informations limitées fournies sur l’échantillon provisoire constitué étaient insuffisantes pour leur permettre de formuler des observations pertinentes sur l’échantillon proposé. Elles ont notamment critiqué le fait que l’identité des producteurs de l’Union soit restée confidentielle et ont demandé la divulgation des États membres dans lesquels ils étaient situés, tout comme la part de production des producteurs de l’Union par rapport au volume total de production de modules, cellules et wafers photovoltaïques, ainsi que les pourcentages de production et de ventes représentés par chacune des sociétés de l’échantillon et par l’ensemble de l’échantillon;
ii)
la méthode utilisée pour constituer l’échantillon a été contestée au motif qu’elle «amalgamait trois volets distincts», à savoir les éléments justifiant l’ouverture de l’enquête, la définition de l’industrie de l’Union et l’échantillonnage. Il a dès lors été avancé qu’il n’apparaissait pas clairement si l’industrie de l’Union était déjà définie au moment de la sélection de l’échantillon et, par conséquent, si l’échantillon pouvait être considéré comme représentatif. Sans disposer d’une définition de l’industrie de l’Union au moment de l’échantillonnage, les parties intéressées n’ont pas été en mesure de vérifier si l’échantillon provisoire était représentatif et, par conséquent, si, sur la base de cet échantillon, la situation de l’industrie de l’Union au cours de la période d’enquête, telle que définie au considérant 19 ci-dessous, pouvait être correctement analysée. En outre, il a été avancé qu’il était inapproprié de constituer l’échantillon provisoire sur la base des réponses des producteurs de l’Union en ce qui concerne l’examen des éléments justifiant l’ouverture de l’enquête;
iii)
il a également été allégué que l’échantillon provisoire avait été constitué uniquement sur la base des sociétés qui ont exprimé leur soutien à la présente enquête;
iv)
l’une des parties a affirmé qu’en raison du fait que des sociétés intégrées verticalement ont été retenues dans l’échantillon provisoire, le volume de production de wafers et de cellules pourrait être doublé, voire triplé, ce qui laisse planer un doute quant à la représentativité globale de l’échantillon. Il a été demandé que, pour les producteurs intégrés verticalement, seul le volume de production de modules soit pris en considération, et non le volume de production de cellules et de wafers;
v)
cette même partie a allégué que les données qui ont servi de base à la sélection de l’échantillon n’étaient pas fiables, du moins en partie, ce qui pourrait avoir une incidence sur la représentativité de l’ensemble de l’échantillon provisoire;
vi)
l’une des parties a fourni une liste supposée contenir environ 150 autres producteurs de l’Union du produit similaire, en alléguant qu’ils auraient dû être pris en considération aux fins de la sélection de l’échantillon de producteurs de l’Union.
(9)
Il a été répondu aux arguments avancés par les parties comme suit:
i)
les producteurs de l’Union ont demandé que leur identité reste confidentielle par peur de représailles. En effet, de réelles menaces pesaient sur les producteurs de l’Union au regard de leur activité commerciale, tant à l’intérieur qu’à l’extérieur de l’Union. La Commission a considéré que ces demandes avaient été suffisamment motivées pour être acceptées. La divulgation de la situation géographique ou des parts de production et de ventes de chaque producteur de l’Union retenu dans l’échantillon pourraient aisément révéler l’identité du producteur concerné. Les demandes à cet égard doivent dès lors être rejetées;
ii)
la Commission n’a pas «amalgamé» la détermination des éléments justifiant l’ouverture de l’enquête, la définition de l’industrie de l’Union et la sélection de l’échantillon provisoire étant donné que ces volets ont conservé leur indépendance et ont fait l’objet de décisions distinctes. Il n’a pas été démontré dans quelle mesure l’utilisation des données relatives à la production et aux ventes fournies par les producteurs de l’Union dans le cadre de l’examen des éléments justifiant l’ouverture de l’enquête aurait affecté la représentativité de l’échantillon. Au départ, l’industrie de l’Union avait effectivement fait l’objet d’une définition provisoire. L’ensemble des informations disponibles concernant les producteurs de l’Union, notamment les informations figurant dans la plainte et les données recueillies auprès de producteurs de l’Union et d’autres parties avant l’ouverture de l’enquête ont été utilisées pour établir de manière provisoire la production totale de l’Union au cours de la période d’enquête, telle que définie au considérant 19 ci-dessous;
iii)
tous les producteurs de l’Union qui ont répondu aux questions concernant les éléments justifiant l’ouverture de l’enquête ont été pris en considération aux fins de l’échantillonnage, indépendamment du fait qu’ils aient exprimé leur approbation, leur désapprobation ou aient été sans avis au regard de l’enquête. L’allégation en question a dès lors été rejetée;
iv)
la question de la double/triple comptabilisation a été examinée lors de la sélection de l’échantillon provisoire. Il est apparu que le fait d’exclure la production et les ventes de wafers et de cellules des producteurs de l’Union intégrés verticalement occulterait la partie de la production de wafers et de cellules vendue sur le marché libre. Il a dès lors été considéré que l’exclusion des ventes de wafers et de cellules du volume total de production ne permettrait pas nécessairement d’obtenir un échantillon plus représentatif. Par ailleurs, la représentativité de l’échantillon a été établie non seulement sur la base du volume de production mais également de la répartition géographique et d’une représentation équilibrée des producteurs intégrés verticalement et non intégrés. La représentativité relative du volume de production a été calculée pour chaque type de produit similaire. Sur cette base, il a été considéré que la méthode utilisée aux fins de la sélection de l’échantillon provisoire était raisonnable et l’échantillon a dès lors été jugé représentatif de l’industrie de l’Union pour le produit soumis à l’enquête dans son ensemble. En conséquence, cet argument a été rejeté;
v)
en ce qui concerne la fiabilité des données, l’échantillon a été constitué sur la base des informations disponibles au moment de la sélection, conformément à l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base. S’agissant de la fiabilité des données utilisées dans le cadre de l’examen des éléments justifiant l’ouverture de l’enquête, rien ne vient étayer l’argument selon lequel les données recueillies avant ladite ouverture comporteraient des erreurs significatives. L’on peut dès lors raisonnablement supposer que les éléments sur lesquels se fonde la sélection de l’échantillon provisoire étaient suffisamment fiables. En conséquence, cet argument a été rejeté;
vi)
en ce qui concerne la liste des 150 autres producteurs de l’Union, il convient de noter que cette information a été présentée bien après le délai fixé pour que les parties intéressées communiquent leurs observations relatives à la sélection de l’échantillon provisoire et pour que les producteurs de l’Union se fassent connaître et demandent à figurer dans l’échantillon. Par ailleurs, une trentaine de producteurs de l’Union mentionnés sur cette liste étaient en réalité connus de la Commission au moment de la sélection de l’échantillon, sans compter que l’ensemble des producteurs de l’Union qui se sont fait connaître après la publication de l’avis d’ouverture ont été pris en considération lors de la sélection de l’échantillon. La représentativité de l’échantillon n’a dès lors pas été affectée. En conséquence, cet argument a été rejeté.
(10)
À la suite de la réception des observations, la composition de l’échantillon a été révisée, certains indices portant à croire que l’une des sociétés sélectionnées n’aurait pas été en mesure de coopérer entièrement. Afin de conserver le niveau de représentativité de l’échantillon, un autre producteur de l’Union a été sélectionné. Ce nouvel échantillon se composait dès lors de dix sociétés, sélectionnées sur la base du volume représentatif le plus important pour chaque niveau de production sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible, en prenant en considération leur volume de ventes sur le marché de l’Union européenne et leur situation géographique. En conséquence, le nouvel échantillon de producteurs de l’Union représentait entre 18 % et 21 % de la production totale de l’Union de modules, entre 17 % et 24 % de celle de cellules et entre 28 % et 35 % de celle de wafers, et comptait des producteurs intégrés verticalement et non intégrés. Étant donné qu’un pourcentage précis aurait permis de calculer le volume de production du producteur de l’Union susmentionné et, partant, de déterminer son identité, les pourcentages exacts n’ont pu être révélés.
b) Échantillonnage des importateurs indépendants
(11)
En raison du nombre potentiellement élevé d’importateurs indépendants, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage, conformément à l’article 17 du règlement de base. Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les importateurs indépendants ont été invités à se faire connaître et à fournir, ainsi qu’il est indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées au produit considéré durant la période d’enquête, telle que définie au considérant 19 ci-dessous.
(12)
Sur les quelque 250 importateurs indépendants relevés par le plaignant, que la Commission a contactés, trente-six parties ont répondu au formulaire d’échantillonnage joint à l’avis d’ouverture: trente-cinq pour les modules, une seule pour les cellules et aucune pour les wafers. L’échantillon a été constitué conformément à l’article 17 du règlement de base afin de couvrir le volume représentatif le plus important d’importations sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter, compte tenu du temps disponible. La Commission a dès lors sélectionné un échantillon composé de trois importateurs indépendants pour les modules et d’un seul pour les cellules. À la suite des observations reçues, la Commission a décidé d’inclure dans l’échantillon un importateur indépendant supplémentaire pour les modules. Cette société s’est manifestée pour faire savoir que son niveau d’activité justifiait son inclusion dans l’échantillon. Les données qu’elle avait initialement transmises ont dès lors été réexaminées et il est apparu qu’une erreur de transcription s’était glissée dans le volume d’importations mentionné par l’importateur concerné. Par conséquent, la société en question a été retenue dans l’échantillon d’importateurs indépendants. En outre, deux sociétés initialement sélectionnées dans l’échantillon n’ont pas répondu au questionnaire, raison pour laquelle elles ont été considérées comme n’ayant pas coopéré à l’enquête et ont été exclues de l’échantillon d’importateurs indépendants. En conséquence, l’échantillon d’importateurs indépendants se composait de deux importateurs pour les modules et d’un importateur pour les cellules, représentant environ 2 à 5 % des importations totales en provenance du pays concerné. Lors de l’examen des réponses au questionnaire, il s’est avéré que l’activité principale de deux des trois importateurs était en réalité axée sur les installations solaires et non sur la vente du produit concerné. L’enquête a montré que la plupart des importations du produit concerné entraient sur le marché de l’Union par l’intermédiaire de sociétés liées aux producteurs-exportateurs de la RPC ou par l’intermédiaire d’installateurs ou de promoteurs de projets. Dans ce contexte, l’échantillon a été provisoirement considéré comme représentatif. La Commission contactera néanmoins dans le courant de l’enquête d’autres importateurs indépendants ayant coopéré afin de vérifier s’ils doivent être qualifiés d’importateurs et de déterminer si l’échantillon peut être élargi.
c) Échantillonnage des producteurs-exportateurs
(13)
En raison du nombre apparemment élevé de producteurs-exportateurs concernés, il a été prévu, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage pour déterminer le préjudice, conformément à l’article 17 du règlement de base. Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les producteurs-exportateurs ont été invités à se faire connaître et à fournir, ainsi qu’il est indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées au produit considéré durant la période d’enquête, telle que définie au considérant 19 ci-dessous. Les autorités du pays concerné ont également été consultées.
(14)
Durant la procédure d’échantillonnage, 135 producteurs-exportateurs chinois (principalement des groupes de sociétés) se sont fait connaître. Les sociétés ayant coopéré représentent 80 % de la valeur totale des exportations chinoises. L’échantillon sélectionné se composait de sept groupes de sociétés ayant enregistré les volumes d’exportations les plus élevés, dont trois exportateurs ayant coopéré pour l’exportation de modules, deux pour l’exportation de cellules et deux pour l’exportation de wafers.
d) Réponses au questionnaire et vérifications
(15)
La Commission a envoyé le questionnaire à tous les producteurs-exportateurs chinois sélectionnés ainsi qu’aux producteurs de l’Union sélectionnés, aux importateurs indépendants sélectionnés et aux opérateurs en amont et en aval et à leurs associations qui se sont fait connaître dans les délais indiqués dans l’avis d’ouverture. La Commission a également contacté une association représentative des consommateurs.
(16)
Tous les producteurs-exportateurs chinois sélectionnés, tous les producteurs de l’Union sélectionnés, trois importateurs indépendants de l’Union sélectionnés, ainsi que vingt-et-un opérateurs en amont et en aval et trois de leurs associations ont répondu au questionnaire.
(17)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des (groupes de) sociétés suivantes:
a)
Producteurs de l’Union
-
Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des dix producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon.
b)
Producteurs-exportateurs de la RPC
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, RPC
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, RPC
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, RPC
-
JingAo Group, RPC
-
Jinzhou Yangguang Energy, RPC
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, RPC
-
Yingli Green Energy Holding Company, RPC
c)
Importateurs liés de l’Union
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Munich, Allemagne
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italie
-
Delta Energy Systems S.r.l., Rome, Italie
-
Sunways AG, Konstanz, Allemagne
-
JA Solar GmbH, Munich, Allemagne
d)
Négociants/importateurs liés en dehors de l’Union
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taïwan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong
-
Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Suisse
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Suisse
e)
Importateurs indépendants de l’Union
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Allemagne
f)
Opérateurs en amont
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Allemagne
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Allemagne
g)
Opérateurs en aval
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Allemagne
-
ValSolar SL, Badajoz, Espagne
h)
Associations
-
EPIA, Bruxelles, Belgique
(18)
Compte tenu de la nécessité d’établir une valeur normale pour les producteurs-exportateurs de la RPC auxquels le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché pourrait ne pas être accordé, une visite de vérification destinée à établir la valeur normale sur la base de données en provenance d’Inde, en tant que pays analogue, a été effectuée dans les locaux des sociétés suivantes:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Inde
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Inde
4. Période d’enquête et période considérée
(19)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er juillet 2011 et le 30 juin 2012 (ci-après dénommée «période d’enquête»). L’examen des tendances utiles à l’évaluation du préjudice a eu lieu de 2009 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(20)
Par produit concerné, il faut entendre les modules photovoltaïques en silicium cristallin ou les panneaux, cellules et wafers du type utilisé dans les modules ou panneaux photovoltaïques en silicium cristallin, originaires ou en provenance de la République populaire de Chine. Les cellules et les wafers ont une épaisseur n’excédant pas 400 μm. Ce produit relève actuellement des codes NC ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 et ex 8541 40 90 (ci-après le «produit concerné»).
(21)
Les types de produit suivants sont exclus de la définition du produit concerné:
-
les chargeurs solaires composés de moins de six cellules, portatifs et servant à alimenter des appareils en électricité ou à recharger des batteries,
-
les produits photovoltaïques à couche mince,
-
les produits photovoltaïques en silicium cristallin intégrés de façon permanente dans des appareils électriques dont la fonction est autre que la production d’électricité et qui consomment l’électricité générée par la ou les cellule(s) photovoltaïque(s) en silicium cristallin.
(22)
Les modules, les cellules et les wafers photovoltaïques convertissent la lumière du soleil en énergie électrique. Cette conversion s’opère grâce à des cellules qui, à l’aide du silicium cristallin, absorbent la lumière et la convertissent en énergie électrique.
(23)
Les wafers constituent la première phase du procédé de fabrication. Ils sont composés de silicium cristallin et constituent l’élément principal nécessaire à la fabrication des cellules.
(24)
Tout d’abord, le silicium cristallin doit être fondu pour obtenir des lingots de silicium cristallin qui sont ensuite découpés en wafers. Les wafers subissent une séquence de traitement de pointe pour semi-conducteurs afin de concevoir des cellules solaires opérationnelles. Les cellules constituent la deuxième phase du procédé de fabrication. Elles possèdent un pôle positif et un pôle négatif afin de collecter et de transférer l’électricité générée par la cellule.
(25)
Les modules constituent la troisième phase du procédé de fabrication. Pour assembler les modules, les cellules sont soudées entre elles à l’aide de fils plats ou de rubans métalliques afin d’obtenir une chaîne de cellules Elles sont ensuite laminées entre deux feuilles. Généralement, on utilise du verre pour la couche supérieure et une doublure en polymère pour la couche inférieure. Des cadres sont généralement fabriqués pour faciliter le montage sur place (par exemple sur les toits). Le module peut s’accompagner ou non d’un onduleur.
2. Produit similaire
(26)
L’enquête a établi que le produit concerné et le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur indien, utilisé en tant que pays analogue aux fins de l’établissement de la valeur normale, tout comme le produit fabriqué et vendu dans l’Union par l’industrie de l’Union, possèdent les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques fondamentales ainsi que les mêmes utilisations finales de base. Ils sont donc provisoirement considérés comme des produits similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. Objections relatives à la définition du produit
i) Caractéristiques physiques, chimiques et techniques et utilisations finales
(27)
Plusieurs parties intéressées ont allégué que l’enquête ne pouvait pas couvrir trois produits ayant des caractéristiques physiques, chimiques et techniques différentes. Par conséquent, les modules, les cellules et les wafers devraient faire l’objet d’enquêtes distinctes. Ils ont en outre fait valoir qu’il n’apparaissait pas clairement si l’enquête couvrait un seul produit ou trois produits distincts, raison pour laquelle ils n’ont pas eu pleinement l’occasion de défendre leurs intérêts. Il a également été demandé, le cas échéant, d’exclure les wafers de l’enquête si les wafers monocristallins n’étaient pas exclus (voir les considérants 42 à 44 ci-dessous).
(28)
La fabrication de wafers/cellules/modules consiste en un seul procédé de fabrication composé de différentes phases de fabrication. Les modules, les cellules et les wafers déterminent ensemble les caractéristiques du produit fini (à savoir les modules) L’enquête a montré que la fabrication des wafers et des cellules est directement et exclusivement destinée à produire des modules. Les modules, les cellules et les wafers partagent les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques (déterminées par la matière première utilisée) et la même utilisation finale essentielle, à savoir d’être vendus en vue de leur intégration dans des installations solaires photovoltaïques. La performance des modules est directement liée à celle des wafers et des cellules.
(29)
L’avis d’ouverture de l’enquête indique clairement que les modules, les cellules et les wafers constituent le produit soumis à l’enquête. Les parties intéressées avaient dès lors pleinement l’occasion de défendre leurs intérêts sur la base de la définition du produit concerné. Les arguments avancés ont dès lors été rejetés.
ii) Différence de nomenclature
(30)
Il a également été avancé que les modules, les cellules et les wafers ne pouvaient être considérés comme un seul et même produit étant donné qu’ils sont associés à différents codes, à savoir des codes NC à huit chiffres, des codes à six chiffres pour les sous-positions, des codes SH à quatre chiffres pour les positions et des codes à deux chiffres au niveau des chapitres, sans compter qu’ils se retrouvent également dans différentes sections de la nomenclature du SH. Cet argument est en soi dénué de pertinence dès lors qu’il s’agit de définir le produit soumis à l’enquête antidumping qui se base sur les caractéristiques physiques du produit concerné.
iii) Valeur ajoutée des cellules
(31)
Plusieurs parties ont fait valoir que la valeur ajoutée apportée par le processus de conversion des cellules constitue la part la plus importante de la valeur d’un module, raison pour laquelle les cellules devraient être considérées comme un produit distinct.
(32)
L’enquête a établi que la fabrication des cellules constitue la partie la plus sophistiquée, d’un point de vue technologique, du procédé de fabrication. Cependant, elle a également montré que les trois étapes de fabrication sont liées entre elles et que la valeur ajoutée ne résulte pas d’une étape spécifique du procédé de fabrication, mais de l’ensemble de ce dernier. L’argument a dès lors été rejeté.
iv) Marchés distincts
(33)
Certaines parties intéressées ont allégué que les modules, les cellules et les wafers correspondaient à des marchés distincts et qu’ils devraient par conséquent être traités comme des produits différents, ce qui expliquerait également le fait qu’un grand nombre de producteurs ne sont pas intégrés verticalement.
(34)
Les modules, les cellules et les wafers ne peuvent être considérés comme des produits distincts dont les prix fluctuent uniquement en fonction de facteurs liés au marché. De fait, leurs prix sont en étroite corrélation et dépendent du prix du silicium polycristallin. De même, comme expliqué aux considérants 23 à 25 ci-dessus, le produit concerné est fabriqué au cours d’un seul et même procédé de fabrication constitué de différentes étapes. Le fait que certains producteurs ne soient pas intégrés verticalement est uniquement dû à une décision de politique commerciale et à des économies d’échelle, mais ne vient pas infirmer la conclusion en question. Sur la base de ce qui précède, cet argument doit être rejeté.
v) Utilisation finale et interchangeabilité
(35)
Plusieurs parties intéressées ont fait valoir que les modules, les cellules et les wafers devraient être traités en tant que produits distincts étant donné qu’ils n’ont pas les mêmes utilisations finales et qu’ils ne sont pas interchangeables.
(36)
Comme indiqué ci-dessus, l’enquête a montré que la fabrication des modules, des cellules et des wafers est issue d’un seul et même procédé de fabrication et que, par conséquent, la question de l’interchangeabilité de différentes étapes de ce procédé ne se pose pas en l’espèce. Par ailleurs, les modules, les cellules et les wafers possèdent la même utilisation finale, à savoir celle de convertir la lumière du soleil en énergie électrique, raison pour laquelle ils ne peuvent être utilisés pour d’autres applications.
vi) Circuits de distribution
(37)
L’une des parties intéressées a fait valoir que les modules, les cellules et les wafers ne partagent pas les mêmes circuits de distribution et ne devraient dès lors pas être considérés comme un seul et même produit. L’enquête a établi que les modules, les cellules et les wafers pouvaient être distribués en passant par des circuits de distribution différents ou similaires. Cependant, les principaux critères utilisés pour définir un seul et même produit sont les caractéristiques physiques, chimiques et techniques, ainsi que les utilisations finales du produit en question. Sur la base des considérants 27 à 29 ci-dessus, il a dès lors été conclu que des circuits de distribution différents ne sont pas considérés comme un facteur déterminant. Cet argument doit dès lors être rejeté.
vii) Perception des consommateurs
(38)
Il a été avancé que les modules, les cellules et les wafers diffèrent de manière significative sous l’angle de la perception des consommateurs et qu’ils ne devraient dès lors pas être considérés comme un seul et même produit.
(39)
Une fois encore, comme indiqué ci-dessus, les principaux critères utilisés pour définir un seul et même produit sont les caractéristiques physiques, chimiques et techniques, ainsi que les utilisations finales du produit en question. Sur la base des considérants 27 à 29 ci-dessus, il a dès lors été conclu que des perceptions différentes de la part des consommateurs n’étaient pas considérées comme un facteur déterminant. Cet argument doit dès lors être rejeté.
viii) Produits à couche mince
(40)
L’une des parties intéressées a allégué que les produits photovoltaïques à couche mince ne devraient pas figurer dans la définition du produit concerné, étant donné qu’ils partagent les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques fondamentales ainsi que les mêmes utilisations finales essentielles.
(41)
Les produits photovoltaïques à couche mince sont clairement exclus de la définition du produit (voir le considérant 21 ci-dessus). En effet, ces produits possèdent des caractéristiques physiques, chimiques et techniques différentes de celles du produit concerné. Ils sont fabriqués par le biais d’un procédé de fabrication différent, à partir d’autres matériaux que le silicium cristallin, qui constitue la principale matière première utilisée dans la fabrication des modules, des cellules et des wafers. Ils possèdent un rendement de conversion et une puissance électrique plus faibles et, de ce fait, ne sont pas destinés aux mêmes types d’application que ceux visés par le produit concerné. Dès lors, ces arguments doivent être rejetés.
ix) Exclusion des wafers monocristallins
(42)
Une des parties intéressées a avancé que les wafers monocristallins devraient être exclus de la définition du produit concerné, étant donné qu’ils possèdent des caractéristiques physiques, chimiques et techniques différentes de celles des wafers polycristallins. Il a été allégué que ces différences portaient sur leur structure cristalline, leur forme et leur aspect. En outre, il a été allégué que l’Union ne fabriquait pas de wafers monocristallins.
(43)
L’enquête a montré que les wafers monocristallins sont de meilleure qualité que les wafers polycristallins bien qu’ils soient issus d’un procédé de fabrication similaire utilisant la même matière première (le silicium polycristallin). Il a dès lors été conclu que les wafers monocristallins et polycristallins présentent les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques fondamentales.
(44)
L’enquête a fait ressortir que leurs utilisations finales essentielles sont identiques, étant donné que les wafers monocristallins et polycristallins sont exclusivement destinés à la fabrication de cellules solaires (respectivement monocristallines et polycristallines) servant à la fabrication de modules solaires (respectivement monocristallins et polycristallins). Il n’existe aucune différence significative entre ces deux types de wafers, qui sont interchangeables étant donné qu’ils peuvent tous deux servir à la fabrication de cellules. En outre, s’agissant de l’allégation selon laquelle l’Union ne fabrique pas de wafers monocristallins, l’enquête a établi que l’Union produit des wafers tant monocristallins que polycristallins. Cet argument doit dès lors être rejeté.
x) Produits semi-finis
(45)
Par ailleurs, il a été allégué que les wafers et les cellules devraient être considérés comme deux produits conducteurs semi-finis, tandis que les modules sont des produits finis. L’ensemble de ceux-ci ne devrait dès lors pas être considéré comme un seul et même produit.
(46)
Comme indiqué ci-dessus, les principaux critères utilisés pour définir un seul et même produit sont les caractéristiques physiques, chimiques et techniques, ainsi que les utilisations finales du produit en question. Sur la base des considérants 27 à 29 ci-dessus, il a dès lors été conclu que la différence existant entre des produits semi-finis et des produits finis n’était pas considérée comme un facteur déterminant. Cet argument doit dès lors être rejeté.
xi) Chargeurs solaires
(47)
L’une des parties intéressées a demandé l’exclusion des panneaux solaires uniquement destinés à recharger des batteries de 12 V au motif qu’ils possèdent des utilisations finales différentes de celles des modules utilisés aux fins de la connexion au réseau, du fait qu’ils génèrent une puissance beaucoup plus faible et que, de ce fait, ils ne conviennent pas pour une connexion au réseau.
(48)
Selon les termes de l’avis d’ouverture, les chargeurs solaires composés de moins de six cellules, portatifs et servant à alimenter des appareils en électricité ou à recharger des batteries sont exclus de la définition du produit soumis à l’enquête. Les modules composés de plus de six cellules uniquement destinés à recharger des batteries possèdent les mêmes caractéristiques et les mêmes performances que les modules utilisés aux fins de la connexion au réseau. Ils utilisent une tension en circuit ouvert de moindre puissance que celle qui est utilisée dans les modules destinés à la connexion au réseau. Malgré cette différence, l’enquête a révélé que ce type de modules pouvait être connecté au réseau. Ce manque de puissance peut être compensé par une augmentation de la dimension et/ou du nombre de cellules Par conséquent, les modules destinés à recharger des batteries qui sont composés de plus de six cellules répondent à la définition du produit concerné.
xii) Conclusion
(49)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que les modules ou panneaux photovoltaïques en silicium cristallin ou les panneaux, cellules et wafers du type utilisé dans les modules ou panneaux photovoltaïques en silicium cristallin, tels que décrits ci-dessus, constituent un seul et même produit. Cependant, la Commission se penchera plus en détail sur la question de savoir si les modules, les cellules et les wafers constituent un seul produit, ou deux voire trois produits différents. Elle invite dès lors toutes les parties intéressées à faire part de leur avis sur la question, en tenant compte de la conclusion provisoire formulée à ce stade par la Commission. En tout état de cause, même si ces produits venaient à être considérés comme deux ou trois produits différents, l’enquête actuelle couvrirait l’ensemble de ceux-ci et des mesures définitives pourraient être instituées sur les modules, les cellules et les wafers indépendamment du fait qu’ils constituent, ou non, un ou plusieurs produits.
C. DUMPING
1. République populaire de Chine
1.1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(50)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, dans le cas d’enquêtes antidumping concernant les importations originaires de la RPC, la valeur normale est déterminée conformément aux paragraphes 1 à 6 de cet article pour les producteurs dont il a été constaté qu’ils satisfont aux critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c).
(51)
Brièvement, et par souci de clarté uniquement, ces critères sont rappelés ci-après:
1.
les décisions des entreprises sont arrêtées en tenant compte des conditions prévalant sur le marché, sans intervention significative de l’État, et les coûts reflètent les valeurs du marché;
2.
les entreprises utilisent un seul jeu de documents comptables de base, qui font l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes internationales et qui sont utilisés à toutes fins;
3.
il n’existe aucune distorsion importante induite par l’ancien système d’économie planifiée;
4.
des lois concernant la faillite et la propriété garantissent sécurité juridique et stabilité aux opérations des entreprises; et
5.
les opérations de change sont exécutées au taux du marché.
(52)
Dans la présente enquête, tous les producteurs-exportateurs de l’échantillon ont sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b) du règlement de base, et ont renvoyé un formulaire de demande à cet effet dans les délais impartis.
(53)
La Commission a recherché toutes les informations jugées nécessaires et s’est rendue dans les locaux des sociétés en question pour y vérifier les informations communiquées dans les demandes.
(54)
Il est apparu, à la suite de la vérification, que l’ensemble des sept producteurs-exportateurs (groupes de sociétés) ayant sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ne satisfaisaient pas aux critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base.
(55)
Les sept groupes de sociétés bénéficiaient de régimes fiscaux privilégiés et de subventions, de sorte qu’ils n’ont pas pu démontrer que leur situation ne faisait pas l’objet de distorsions importantes induites par le système d’économie planifiée, raison pour laquelle ils ne satisfaisaient pas au troisième critère d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(56)
Six groupes de sociétés n’ont pas pu démontrer que leurs comptes faisaient l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes comptables internationales, raison pour laquelle ils ne satisfaisaient pas au deuxième critère d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(57)
Un groupe de sociétés n’a pas pu démontrer que l’ensemble de ses entités étaient soumises aux lois sur la faillite, raison pour laquelle il ne satisfaisait pas au quatrième critère d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(58)
En outre, trois groupes de sociétés n’ont pas été en mesure de démontrer qu’ils ne bénéficiaient pas d’intervention significative de l’État, raison pour laquelle ils ne satisfaisaient pas au premier critère d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(59)
À la suite de la publication des conclusions relatives à l’évaluation de la demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, l’ensemble des sociétés retenues dans l’échantillon ont envoyé leurs observations.
(60)
Deux groupes de sociétés ont formulé des observations d’ordre procédural en avançant que la décision relative aux demandes de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché avait été rendue hors délai, à savoir après le délai de trois mois fixé à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base, et que l’enquête avait dès lors dû s’achever dans la précipitation. À l’appui de leur allégation, ils se sont fondés sur l’arrêt de la Cour de justice dans les affaires Brosmann (4) et Aokang (5), qui concernaient l’importation de chaussures.
(61)
Premièrement, il convient de rappeler que les affaires Brosmann et Aokang sont dénuées de pertinence aux fins de l’appréciation de la légalité de l’examen des demandes de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché dans le cadre de l’enquête en question étant donné qu’elles se rapportent, au contraire, à des cas dans lesquels de telles évaluations n’ont pas du tout été réalisées.
(62)
En outre, les affaires Brosmann et Aokang ne sont pas pertinentes pour l’appréciation de la légalité de l’enquête en question, étant donné que le règlement de base a été modifié depuis lors. L’article 2, paragraphe 7, du règlement de base, tel que modifié, prévoit que la Commission ne doit rendre une décision relative à l’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché qu’à l’égard des sociétés figurant dans un échantillon, conformément à l’article 17 de ce même règlement, et que cette décision doit intervenir dans un délai de sept mois ou qui n’excède pas, en tout état de cause, huit mois à compter de l’ouverture de l’enquête. Cet article, tel que modifié, s’applique à toutes les enquêtes pendantes et nouvelles à compter du 15 décembre 2012, dès lors y compris en l’espèce.
(63)
En tout état de cause, il convient de préserver l’interprétation de la jurisprudence constante selon laquelle il n’existe en soi aucune violation du droit de rendre une décision relative à l’obtention du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, même si le délai de trois mois n’a pas été respecté.
(64)
Les principales observations formulées quant au fond concernaient le régime fiscal privilégié et les subventions. Sans contester les faits établis, les exportateurs ont toutefois remis en cause leur importance pour déterminer si le troisième critère d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché était respecté. Ils ont notamment fait valoir que les avantages octroyés par l’État ne représentaient pas une part importante de leurs chiffres d’affaires respectifs.
(65)
À cet égard, il convient de noter qu’un système d’imposition basé sur les revenus dans lequel un traitement favorable peut être accordé par le gouvernement à certaines sociétés jugées stratégiques n’est manifestement pas propre à une économie de marché. Un tel système reste fortement influencé par la planification étatique. Il convient également de noter que les distorsions induites par la réduction des impôts sur le revenu sont significatives étant donné qu’elles modifient complètement le montant des bénéfices avant impôt que la société doit atteindre pour attirer les investisseurs. Ces distorsions revêtent également un caractère permanent, et l’avantage absolu reçu au cours de la période d’enquête est, de par sa nature même, dénué de pertinence dès lors qu’il s’agit de déterminer si la distorsion est «importante». Au contraire, l’évaluation de la pertinence doit se fonder sur l’incidence globale de la mesure sur la situation économique et financière de la société.
(66)
En ce qui concerne le deuxième critère, trois groupes de sociétés ont fait valoir qu’ils satisfaisaient aux règles énoncées à cet égard par les normes comptables internationales puisque leurs comptes consolidés américains étaient parfaitement conformes à ces dernières. Certaines sociétés ont également allégué que leurs comptes étaient généralement conformes aux normes comptables chinoises, qu’elles jugent équivalentes aux normes internationales. La question qui nous occupe ici n’est pas de savoir si les normes comptables chinoises sont conformes aux normes comptables internationales, mais plutôt si les comptes sont conformes ou non aux normes comptables applicables. En particulier, ces observations ne tiennent pas compte du fait que, pour ce qui concerne les états financiers individuels des sociétés chinoises en question, un certain nombre de normes comptables internationales (et leur équivalent chinois), incluant notamment la dépréciation des stocks et la divulgation des transactions avec des parties liées, ont été violées.
(67)
S’agissant du premier critère, sur la base des observations transmises par les parties et à la lumière de l’arrêt rendu dans l’affaire C-337/09 P (6), il est conclu que ce critère est rempli par l’ensemble des sociétés. Cependant, la décision générale relative à l’obtention du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, rendue pour l’ensemble des exportateurs de l’échantillon, reste inchangée étant donné que les parties ne satisfont toujours pas aux deuxième et troisième critères.
(68)
S’agissant du quatrième critère, le groupe de sociétés visé au considérant 57 ci-dessus a eu la possibilité de démontrer qu’une procédure de faillite avait entre-temps été ouverte à l’égard de la principale société du groupe chinois. Il est dès lors conclu que ce groupe de sociétés satisfait à ce critère. Cependant, la décision générale relative à l’obtention du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, rendue pour ce groupe de sociétés reste inchangée étant donné que la partie ne satisfait toujours pas aux deuxième et troisième critères.
(69)
En conclusion, il n’a pas été démontré que l’un des producteurs-exportateurs de l’échantillon aurait rempli le deuxième et/ou le troisième critère(s) d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. Ce statut ne peut dès lors être accordé à aucune de ces sociétés.
1.2. Examen individuel
(70)
Des demandes d’examen individuel conformément à l’article 17, paragraphe 3, du règlement de base ont été présentées par dix-huit producteurs-exportateurs ou groupes de producteurs-exportateurs ayant coopéré à l’enquête et non retenus dans l’échantillon.
(71)
Vu le grand nombre de plaintes reçues, la Commission a provisoirement conclu qu’un examen individuel compliquerait indûment sa tâche et l’empêcherait d’achever son enquête en temps utile. En conséquence, il a été provisoirement décidé de n’accepter aucune demande d’examen individuel.
1.3. Pays analogue
(72)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale pour les producteurs-exportateurs ne bénéficiant pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché doit être déterminée sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays tiers à économie de marché (ci-après «pays analogue»).
(73)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission avait exprimé son intention d’utiliser les États-Unis comme pays analogue approprié aux fins de l’établissement de la valeur normale pour la RPC et avait invité toutes les parties intéressées à formuler leurs observations à ce propos.
(74)
Un certain nombre d’exportateurs et d’importateurs ont présenté des observations sur le choix du pays analogue, en alléguant que les États-Unis n’étaient pas appropriés en tant que tel, principalement en raison du fait que le marché américain avait été protégé contre les importations chinoises au travers de mesures antidumping et antisubventions durant une partie de la période d’enquête.
(75)
Les parties intéressées estimaient que le choix de Taïwan, de l’Inde ou de la Corée du Sud comme pays analogue serait plus approprié. À la suite de ces observations, il a été décidé d’approfondir l’analyse relative à l’identification d’un pays analogue approprié. En conséquence, tous les principaux producteurs de panneaux solaires ont été approchés. Au total, 34 sociétés indiennes, 9 sociétés japonaises, 15 sociétés malaisiennes, 2 sociétés mexicaines, 34 sociétés coréennes, 9 sociétés singapouriennes, 43 sociétés taïwanaises et 21 sociétés américaines ont été contactées.
(76)
Deux sociétés indiennes, deux taïwanaises et deux américaines ont répondu. Étant donné que les sociétés taïwanaises produisent exclusivement des cellules photovoltaïques, que les exportations chinoises concernent essentiellement les modules et que? compte tenu des observations reçues, le choix des États-Unis a été jugé inapproprié, il a été décidé, à titre provisoire, de choisir l’Inde comme pays analogue. Il convient de noter que la Commission pourrait réexaminer cette question s’il était établi, dans le courant de l’enquête, que les modules, les cellules et les wafers constituent deux ou trois produits différents. En particulier, étant donné que l’Inde ne produit pas de wafers, un autre pays analogue pourrait être sélectionné pour ce produit.
(77)
Un producteur indien ayant fourni une réponse incomplète, les données transmises par cette société n’ont pas pu être utilisées aux fins de l’établissement de la valeur normale. Cependant, ces données, une fois vérifiées, ont pu être utilisées pour confirmer que les informations transmises par le producteur du pays analogue qui avait pleinement coopéré étaient effectivement représentatives du marché indien.
1.4. Valeur normale
(78)
Comme aucun des exportateurs chinois de l’échantillon n’a obtenu le statut d’économie opérant dans les conditions d’une économie de marché, la valeur normale a été établie sur la base de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, en utilisant l’Inde en tant que pays tiers à économie de marché analogue.
(79)
Tout d’abord, la Commission a déterminé quels types de produit vendus par le producteur du pays analogue sur le marché intérieur étaient identiques ou directement comparables aux types de produit vendus à l’exportation vers l’Union.
(80)
Elle a ensuite examiné si les ventes réalisées par le producteur du pays analogue sur le marché intérieur pour chaque type de produit similaire pouvaient être considérées comme résultant d’opérations commerciales normales. À cet effet, la proportion de ventes bénéficiaires à des clients indépendants sur le marché intérieur pendant la période d’enquête a été établie pour chaque type de produit.
(81)
Lorsque le volume des ventes d’un type de produit, effectuées à un prix net égal ou supérieur au coût de production calculé, représentait plus de 80 % du volume total des ventes du type en question et lorsque le prix de vente moyen pondéré pour ce type était égal ou supérieur au coût de production, la valeur normale a été déterminée sur la base du prix intérieur réel. Ce prix correspond à la moyenne pondérée des prix de toutes les ventes intérieures effectuées pour le type en question pendant la période d’enquête.
(82)
Lorsque le volume des ventes bénéficiaires d’un type de produit représentait 80 % ou moins du volume total des ventes de ce type ou lorsque le prix moyen pondéré de ce type était inférieur au coût de production, la valeur normale a été déterminée sur la base du prix intérieur réel, calculé comme la moyenne pondérée des seules ventes bénéficiaires de ce type de produit.
(83)
Si tous les types de produit ont été vendus à perte, il a été considéré que ces ventes n’ont pas été effectuées au cours d’opérations commerciales normales
(84)
Pour les ventes de types de produit qui n’ont pas été effectuées au cours d’opérations commerciales normales ou pour les types de produit qui n’ont pas été vendus sur le marché intérieur, une valeur normale construite a été utilisée.
(85)
Pour construire la valeur normale, les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux moyens pondérés encourus et le bénéfice moyen pondéré réalisé sur les ventes intérieures du produit similaire effectuées par l’unique producteur du pays analogue ayant pleinement coopéré, au cours d’opérations commerciales normales pendant la période d’enquête, ont été ajoutés à ses coûts moyens de fabrication au cours de la même période. Le cas échéant, les coûts de fabrication et les frais de ventes, dépenses administratives et autres frais généraux communiqués ont été corrigés avant d’être utilisés pour déterminer si les ventes avaient été effectuées au cours d’opérations commerciales normales et construire la valeur normale.
(86)
Pour les wafers solaires, la valeur normale n’a pas pu être établie sur la base de la méthode décrite aux considérants 79 à 85 ci-dessus, étant donné qu’aucun des producteurs indiens ayant coopéré ne fabriquait ce produit. La Commission a vérifié si la valeur normale pouvait être établie à partir d’un produit étroitement ressemblant en réalisant, le cas échéant, les ajustements nécessaires au titre des différences de caractéristiques physiques. Dans le cas des wafers solaires, le produit le plus ressemblant était une cellule solaire. Cependant, les wafers doivent subir un traitement important pour devenir des cellules. En outre, l’application de cette méthode nécessite des ajustements importants impossibles à quantifier de manière fiable. La valeur normale d’une cellule ne peut dès lors servir de base pour calculer la valeur normale d’un wafer. Il a été envisagé comme autre solution d’utiliser le prix de vente des wafers tel que pratiqué par les producteurs issus de pays à économie de marché sur le marché indien, étant donné que ces prix sont représentatifs des conditions de marché prévalant sur le marché des wafers en Inde. La Corée du Sud étant pour les producteurs du pays analogue le plus grand fournisseur de wafers évoluant dans une économie de marché, la valeur normale a été établie sur la base des prix de vente des wafers sud-coréens sur le marché indien.
1.5. Prix à l’exportation
(87)
Les producteurs-exportateurs ont réalisé leurs ventes à l’exportation vers l’Union soit directement à des clients indépendants, soit par l’intermédiaire de sociétés liées établies dans l’Union.
(88)
Lorsque les ventes à l’exportation vers l’Union étaient effectuées directement à des acheteurs indépendants de l’Union, les prix à l’exportation ont été établis sur la base des prix réellement payés ou à payer pour le produit concerné, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
(89)
Lorsque les ventes à l’exportation vers l’Union étaient effectuées par l’intermédiaire de sociétés liées établies dans l’Union, les prix à l’exportation ont été établis sur la base des prix de première revente facturés par ces sociétés liées à des clients indépendants de l’Union, conformément à l’article 2, paragraphe 9, du règlement de base. Ces prix ont été dûment ajustés pour tenir compte de tous les frais supportés entre l’importation et la revente, y compris les frais de ventes, les dépenses générales et administratives et les bénéfices. En ce qui concerne la marge bénéficiaire, le bénéfice réalisé par l’importateur indépendant du produit concerné ayant coopéré a été utilisé, puisque le bénéfice réel de l’importateur lié ne pouvait être considéré comme fiable du fait de la relation existant entre le producteur-exportateur et l’importateur lié.
1.6. Comparaison
(90)
La valeur normale et les prix à l’exportation ont été comparés au niveau départ usine.
(91)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base.
(92)
Des ajustements appropriés au titre des différences de caractéristiques physiques, des impôts indirects, des frais de transport et d’assurance, des frais de manutention, de chargement et des frais accessoires, des coûts d’emballage, des coûts du crédit, des commissions et des frais bancaires ont été opérés dans tous les cas où ils se sont révélés raisonnables, précis et étayés par des éléments de preuve vérifiés.
1.7. Marges de dumping
(93)
Pour les sociétés retenues dans l’échantillon, la valeur normale moyenne pondérée de chaque type de produit similaire établie pour le pays analogue a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré du type correspondant du produit concerné, comme le prévoit l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(94)
Pour les producteurs-exportateurs ayant coopéré non retenus dans l’échantillon, la marge de dumping moyenne pondérée a été calculée conformément à l’article 9, paragraphe 6, du règlement de base. Cette marge a été établie sur la base de la moyenne pondérée des marges établies pour les producteurs-exportateurs de l’échantillon.
(95)
En ce qui concerne tous les autres producteurs-exportateurs de la RPC, les marges de dumping ont été établies sur la base des données disponibles, conformément à l’article 18 du règlement de base. Pour ce faire, le niveau de coopération a tout d’abord été établi en comparant le volume des exportations vers l’Union déclaré par les producteurs-exportateurs ayant coopéré au volume total des importations chinoises vers l’Union.
(96)
Dans la mesure où les sociétés ayant coopéré représentaient plus de 80 % du volume total des exportations chinoises vers l’Union, le niveau de comparaison peut être considéré comme élevé. Rien ne laissant supposer qu’un producteur-exportateur s’était délibérément abstenu de coopérer, la marge de dumping résiduelle a été établie au niveau de la marge de dumping la plus élevée de la société retenue dans l’échantillon. Étant donné que rien n’indiquait que les sociétés n’ayant pas coopéré pratiquaient le dumping dans une moindre mesure, cette approche a été jugée appropriée, d’autant plus qu’elle permettait d’assurer l’efficacité d’éventuelles mesures.
(97)
Compte tenu de ce qui précède, les marges moyennes pondérées de dumping provisoire exprimées sous la forme d’un pourcentage du prix CAF à la frontière de l’Union, avant dédouanement, sont les suivantes:
Société
Marge de dumping
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Autres sociétés ayant coopéré (annexe)
88,5 %
Toutes les autres sociétés
112,6 %
D. PRÉJUDICE
1. Définition de l’industrie de l’Union et de la production de l’Union
(98)
Quelque 220 producteurs de l’Union fabriquaient le produit similaire. Ils constituent donc «l’industrie de l’Union» au sens de l’article 4, paragraphe 1, du règlement de base et seront ci-après dénommés ainsi.
(99)
L’ensemble des informations disponibles concernant l’industrie de l’Union, notamment les informations figurant dans la plainte, les données macroéconomiques fournies par Europressedienst, une société de conseils indépendante (ci-après le «consultant»), et les réponses vérifiées des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon au questionnaire ont été utilisées pour établir la production totale de l’Union au cours de la période d’enquête, étant donné qu’aucune information complète accessible au public n’était disponible. Étant donné que les modules, cellules et wafers sont importés dans l’Union sous des positions tarifaires couvrant d’autres produits non soumis à la présente enquête, la base de données d’Eurostat n’a pas pu être utilisée pour déterminer les volumes et les valeurs des importations. Les volumes et les valeurs des importations ont été établis sur la base des données fournies par le consultant. Dans la mesure du possible, les données fournies par le consultant ont été recoupées avec des sources publiques et avec les réponses vérifiées au questionnaire.
(100)
Sur cette base, la production totale de l’Union a été estimée à environ 4 GW pour les modules, 2 GW pour les cellules et 2 GW pour les wafers durant la période d’enquête.
(101)
Comme indiqué au considérant 10 ci-dessus, dix producteurs de l’Union ont été retenus dans l’échantillon, représentant 18 à 21 % de la production totale de l’Union en ce qui concerne les modules, 17 à 24 % en ce qui concerne les cellules et 28 à 35 % en ce qui concerne les wafers.
2. Détermination du marché de l’Union en cause
(102)
Une partie de l’industrie de l’Union est intégrée verticalement et une grande partie de la production de cette dernière était destinée à un usage captif, notamment la production de cellules et wafers.
(103)
Pour savoir si l’industrie de l’Union a subi ou non un préjudice important et déterminer le niveau de consommation ainsi que d’autres indicateurs économiques, la Commission a examiné si et dans quelle mesure l’utilisation ultérieure du produit similaire produit par l’industrie de l’Union (usage «captif») avait été pris en considération.
(104)
Afin de fournir une image aussi complète que possible de la situation de l’industrie de l’Union, les données ont été analysées pour l’ensemble du cycle du produit similaire en vue de déterminer, dans un second temps, si la production était destinée au marché captif ou au marché libre.
(105)
Il ressort que les indicateurs économiques relatifs à l’industrie de l’Union suivants devaient être examinés au regard du cycle complet (incluant l’usage captif de l’industrie): consommation, volume des ventes, production, capacité de production, utilisation des capacités, croissance, investissements, stocks, emploi, productivité, flux de liquidités, rendement des investissements, aptitude à mobiliser des capitaux et ampleur de la marge de dumping. Cela est dû au fait que l’enquête a révélé que ces indicateurs pouvaient raisonnablement être examinés au regard de l’activité complète étant donné que la production destinée au marché captif était touchée de la même manière par la concurrence des importations en provenance du pays concerné. Le marché captif et le marché libre, considérés de manière conjointe, sont dénommés «marché total».
(106)
En ce qui concerne la rentabilité, l’analyse s’est concentrée sur le marché libre, étant donné que les prix appliqués sur le marché captif ne reflétaient pas toujours les prix du marché et qu’ils influençaient cet indicateur.
3. Consommation de l’Union
(107)
La consommation de l’Union comprenait le volume total des importations du produit concerné et le volume total des ventes du produit similaire dans l’Union, y compris celles destinées au marché captif. Les données disponibles sur les ventes totales de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union se sont révélées incomplètes. En outre, des importations vers l’Union ont été enregistrées sous des positions tarifaires couvrant d’autres produits non soumis à la présente enquête, raison pour laquelle la base de données d’Eurostat n’a pas pu être utilisée pour déterminer les volumes et les valeurs des importations. Par conséquent, les données relatives à la consommation de l’Union reposent sur les éléments fournis par le consultant indiqué au considérant 99 ci-dessus; ces données ont été recoupées avec des sources publiques, telles que des études de marché et des études accessibles au public, et avec les réponses vérifiées au questionnaire.
(108)
La consommation de l’Union a évolué comme suit:
Tableau 1-a
Consommation de modules au sein de l’Union (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Marché total
5 465
12 198
19 878
17 538
Indice (2009 = 100)
100
223
364
321
Source:
Europressedienst.
Tableau 1-b
Consommation de cellules au sein de l’Union (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Marché total
2 155
3 327
4 315
4 021
Indice (2009 = 100)
100
154
200
187
Source:
Europressedienst.
Tableau 1-c
Consommation de wafers au sein de l’Union (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Marché total
1 683
2 376
2 723
2 163
Indice (2009 = 100)
100
141
162
129
Source:
Europressedienst.
(109)
Durant la période considérée, la consommation totale de l’Union a augmenté de 221 % pour les modules, de 87 % pour les cellules et de 29 % pour les wafers entre 2009 et la période d’enquête, mais elle a diminué pendant la période d’enquête par rapport à 2011. D’une manière générale, la consommation du produit soumis à l’enquête au sein de l’Union a connu une hausse significative par rapport à 2009.
4. Importations en provenance du pays concerné
4.1. Volume et part de marché des importations en provenance du pays concerné
(110)
Les importations vers l’Union en provenance du pays concerné ont évolué comme suit:
Tableau 2-a
Importations de modules en provenance de la RPC (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des importations en provenance de la RPC
3 425
8 606
15 810
13 986
Indice (2009 = 100)
100
251
462
408
Part de marché pour le marché total
63 %
71 %
80 %
80 %
Source:
Europressedienst.
Tableau 2-b
Importations de cellules en provenance de la RPC (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des importations en provenance de la RPC
175
530
970
1 019
Indice (2009 = 100)
100
303
554
582
Part de marché pour le marché total
8 %
16 %
22 %
25 %
Source:
Europressedienst.
Tableau 2-c
Importations de wafers en provenance de la RPC (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des importations en provenance de la RPC
95
523
880
711
Indice (2009 = 100)
100
551
926
748
Part de marché pour le marché total
6 %
22 %
32 %
33 %
Source:
Europressedienst.
(111)
Durant la période considérée, le volume des importations vers l’Union en provenance du pays concerné a augmenté de manière substantielle, à savoir de 308 % pour les modules, de 482 % pour les cellules et de 648 % pour les wafers, ce qui a entraîné une hausse significative de la part de marché des importations vers l’Union en provenance du pays concerné. Plus précisément, celle-ci a augmenté de 63 à 80 % pour les modules, de 8 à 25 % pour les cellules et de 6 à 33 % pour les wafers. D’une manière générale, les importations du produit concerné en provenance de la RPC ont connu une hausse significative en termes de volume et de part de marché entre 2009 et la période d’enquête.
(112)
Il convient de noter que la hausse des importations en provenance du pays concerné s’est révélée beaucoup plus importante que l’augmentation de la consommation du produit concerné au sein de l’Union. Par conséquent, les producteurs-exportateurs ont pu tirer profit de la croissance de la consommation de l’Union pour renforcer leur position sur le marché en raison de la hausse de leur part de marché.
4.2. Prix des importations et sous-cotation des prix
(113)
Le prix moyen des importations vers l’Union en provenance du pays concerné a évolué comme suit:
Tableau 3-a
Prix des importations de modules en provenance de la RPC (en EUR/kW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Prix des importations
2 100
1 660
1 350
764
Indice (2009 = 100)
100
79
64
36
Source:
Europressedienst et réponses vérifiées au questionnaire de l’échantillon.
Tableau 3-b
Prix des importations de cellules en provenance de la RPC (en EUR/kW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Prix des importations
890
650
620
516
Indice (2009 = 100)
100
73
70
58
Source:
Europressedienst et réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 3-c
Prix des importations de wafers en provenance de la RPC (en EUR/kW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Prix des importations
550
400
400
333
Indice (2009 = 100)
100
73
73
60
Source:
Europressedienst et réponses vérifiées au questionnaire.
(114)
Durant la période considérée, le prix moyen des importations en provenance de la RPC a chuté de manière significative pour les modules, les cellules et les wafers. Pour les modules, le prix moyen des importations a baissé de 64 %, soit de 2 100 EUR/kW en 2009 à 764 EUR/kW pendant la période d’enquête. De même, pour les cellules, il a baissé de 42 %, soit de 890 EUR/kW à 516 EUR/kW. Durant la période considérée, celui des wafers a baissé de 40 %, soit de 550 EUR/kW à 333 EUR/kW.
(115)
D’une manière générale, le prix du produit concerné a baissé de manière significative entre 2009 et la période d’enquête.
(116)
Pour déterminer le niveau de sous-cotation des prix pendant la période d’enquête, les prix de vente moyens pondérés facturés pour chaque type de produit à des clients indépendants de l’Union sur le marché de l’Union par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon, ajustés au niveau départ usine, ont été comparés aux prix moyens pondérés correspondants facturés à l’importation par les producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré au premier client indépendant sur le marché de l’Union, établis sur une base caf, en effectuant des ajustements appropriés au titre des coûts postérieurs à l’importation (frais de dédouanement, de manutention et de chargement). Les coûts moyens postérieurs à l’importation des deux importateurs de modules faisant partie de l’échantillon ont été utilisés. Le fait que leur activité principale ne soit pas l’importation mais l’installation de modules n’a rien enlevé au caractère représentatif des données.
(117)
La comparaison des prix, réalisée pour chaque type de produit, a porté sur des transactions effectuées au même stade commercial, les ajustements jugés nécessaires ayant été dûment opérés et les rabais et remises déduits. Le résultat de cette comparaison, exprimé en pourcentage du chiffre d’affaires des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon durant la période d’enquête, a révélé des marges de sous-cotation moyennes pondérées situées entre 17,5 et 30,7 % pour les modules, entre 4 et 24,2 % pour les cellules, entre 16,6 et 21,6 % pour les wafers et entre 11,2 et 27,5 % en général pour le produit concerné.
5. Situation économique de l’industrie de l’Union
5.1. Généralités
(118)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a examiné tous les facteurs et indices économiques ayant une incidence sur la situation de l’industrie de l’Union.
(119)
Comme indiqué aux considérants 7 à 10 ci-dessus, un échantillon a été utilisé aux fins de l’analyse du préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(120)
Aux fins de l’analyse du préjudice, la Commission a opéré une distinction entre les indicateurs de préjudice macroéconomiques et microéconomiques. Elle a analysé les indicateurs macroéconomiques pour la période considérée sur la base des données fournies par le consultant indépendant indiqué au considérant 99 ci-dessus concernant les producteurs de l’Union. La Commission a analysé les indicateurs microéconomiques sur la base des réponses vérifiées au questionnaire soumis aux producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon.
(121)
Aux fins de la présente enquête, les indicateurs macroéconomiques mentionnés ci-dessous ont été évalués sur la base des informations relatives à l’ensemble des producteurs du produit similaire de l’Union: production, capacité de production, utilisation des capacités, volume des ventes, part de marché, croissance, emploi, productivité, ampleur de la marge de dumping et rétablissement à la suite de pratiques antérieures de dumping.
(122)
Les indicateurs microéconomiques mentionnés ci-dessous ont été évalués sur la base des informations relatives aux producteurs du produit similaire de l’Union retenus dans l’échantillon: prix unitaires moyens, coûts unitaires, coût de la main-d’œuvre, stocks, rentabilité, flux de liquidités, investissements, rendement des investissements et aptitude à mobiliser des capitaux.
(123)
L’une des parties intéressées a fait valoir qu’étant donné que les conditions de marché relatives au produit concerné différaient entre les États membres, l’analyse du préjudice devrait être réalisée séparément pour chacun de ceux-ci. Cette allégation n’étant pas étayée et l’enquête n’ayant révélé aucune circonstance particulière justifiant une analyse du préjudice pour chaque État membre, cette demande a été rejetée.
5.2. Indicateurs macroéconomiques
5.2.1. Production, capacités de production et utilisation des capacités
(124)
La production totale de l’Union, les capacités de production et l’utilisation des capacités ont évolué comme suit:
Tableau 4-a
Modules - Production, capacités de production et utilisation des capacités (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume de production
2 155
3 327
4 315
4 021
Indice (2009 = 100)
100
154
200
187
Capacités de production
4 739
6 983
9 500
9 740
Indice (2009 = 100)
100
147
200
206
Utilisation des capacités
45 %
48 %
45 %
41 %
Source:
Europressedienst.
Tableau 4-b
Cellules - Production, capacités de production et utilisation des capacités (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume de production
1 683
2 376
2 723
2 024
Indice (2009 = 100)
100
141
162
120
Capacités de production
2 324
3 264
3 498
3 231
Indice (2009 = 100)
100
140
151
139
Utilisation des capacités
72 %
73 %
78 %
63 %
Source:
Europressedienst.
Tableau 4-c
Wafers - Production, capacités de production et utilisation des capacités (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume de production
1 600
2 677
2 553
2 017
Indice (2009 = 100)
100
167
160
126
Capacités de production
2 600
3 410
3 945
3 636
Indice (2009 = 100)
100
131
152
140
Utilisation des capacités
62 %
79 %
65 %
55 %
Source:
Europressedienst.
(125)
La production totale de modules au sein de l’Union a augmenté de 87 % sur la période considérée. La production a atteint son plus haut niveau en 2011 pour chuter ensuite durant la période d’enquête. La production de modules au sein de l’Union a connu une hausse beaucoup plus lente que la croissance de la consommation, qui a plus que triplé au cours de la même période. Dans le contexte de cette forte hausse de la consommation, les producteurs de l’Union ont doublé leurs capacités de production de modules durant la période considérée. Cependant, en dépit de niveaux de production plus élevés, le taux d’utilisation des capacités de l’industrie de l’Union a baissé de 4 points de pourcentage, pour atteindre seulement 41 % pendant la période d’enquête.
(126)
D’une manière générale, la production de cellules au sein de l’Union a augmenté de 20 % sur la période considérée. Elle a atteint son plus haut niveau en 2011, pour chuter ensuite durant la période d’enquête. La production de cellules au sein de l’Union a suivi la tendance de la consommation de l’Union, avec cependant une hausse plus lente jusqu’en 2011, puis une baisse plus marquée durant la période d’enquête. Suivant en cela l’évolution de la consommation de l’Union, l’industrie de l’Union a d’abord augmenté ses capacités de 51 % jusqu’en 2011, pour ensuite les abaisser durant la période d’enquête. Globalement, les capacités ont augmenté de 39 % sur la période considérée. Le taux d’utilisation des capacités a augmenté jusqu’en 2011 pour atteindre un maximum de 78 % et chuter ensuite de 15 points de pourcentage durant la période d’enquête. D’une manière générale, en ce qui concerne les cellules, l’utilisation des capacités de l’industrie de l’Union a diminué sur la période considérée pour atteindre 63 % au cours de la période d’enquête.
(127)
Au cours de la période considérée, la production de wafers au sein de l’Union a globalement augmenté de 26 %. La production de l’Union a atteint son niveau le plus élevé en 2010 et n’a pas cessé de baisser ensuite en 2011, pour atteindre ses niveaux les plus bas durant la période d’enquête. Face à la hausse de la consommation de l’Union, les producteurs de wafers au sein de l’Union ont augmenté leurs capacités de production de 52 % jusqu’en 2011, pour ensuite les abaisser durant la période d’enquête. Toutefois, d’une manière générale, les capacités de production de wafers affichées par l’industrie de l’Union ont augmenté de 40 % sur la période considérée. En ce qui concerne les wafers, malgré la hausse de production, le taux d’utilisation des capacités de l’industrie de l’Union a augmenté jusqu’en 2010 mais n’a pas cessé de baisser ensuite pour perdre, au final, 7 points de pourcentage sur la période considérée, atteignant 55 % durant la période d’enquête.
(128)
Par conséquent, face à l’augmentation de la consommation, l’industrie de l’Union a augmenté ses capacités. Toutefois, les niveaux de production de l’industrie de l’Union ont connu une hausse beaucoup plus lente que celle de la consommation, donnant lieu à une baisse des taux d’utilisation des capacités pour le produit concerné sur la période considérée.
5.2.2. Volumes des ventes et part de marché
(129)
Sur la période considérée, le volume des ventes et la part de marché de l’industrie de l’Union ont évolué comme suit:
Tableau 5-a
Modules - Volume des ventes et part de marché (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des ventes sur le marché de l’Union
1 037
1 890
2 683
2 357
Indice (2009 = 100)
100
182
259
227
Part de marché
19 %
15 %
13 %
13 %
Source:
Europressedienst.
Tableau 5-b
Cellules - Volume des ventes et part de marché (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des ventes sur le marché total
1 470
1 913
2 245
1 545
Indice (2009 = 100)
100
130
153
105
Part de marché
68 %
57 %
52 %
38 %
Source:
Europressedienst.
Tableau 5-c
Wafers - Volume des ventes et part de marché (en MW)
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des ventes sur le marché total
1 363
1 520
1 608
1 269
Indice (2009 = 100)
100
112
118
93
Part de marché
81 %
64 %
59 %
59 %
Source:
Europressedienst.
(130)
Sur la période considérée, le volume des ventes de modules a augmenté de 127 %. Cependant, dans le contexte d’une hausse de la consommation atteignant 221 %, cela s’est traduit par une baisse de la part de marché de l’industrie de l’Union, qui est passée de 19 % en 2009 à 13 % durant la période d’enquête. S’agissant des cellules, les ventes de l’industrie de l’Union n’ont augmenté que de manière marginale, soit de 5 %, tandis que la consommation a augmenté de 87 %, donnant lieu à une baisse de part de marché de 68 % en 2009 à 38 % pendant la période d’enquête. En ce qui concerne les wafers, face à l’augmentation de la consommation, le volume total des ventes a diminué de 7 %, donnant lieu à une baisse de part de marché de 81 % en 2009 à 59 % durant la période d’enquête.
(131)
Dans ce contexte de hausse de la consommation, les ventes de modules et de cellules par l’industrie de l’Union ont connu une croissance plus lente que celle des importations en provenance du pays concerné, tandis que les ventes de wafers ont diminué. Cela signifie que l’industrie de l’Union n’a pas pu tirer profit de la hausse de la consommation. En conséquence, les parts de marché relatives aux trois segments ont baissé sur la période considérée.
5.2.3. Emploi et productivité
(132)
Durant la période considérée, l’emploi et la productivité ont évolué comme suit:
Tableau 6-a
Modules - Emploi et productivité
2009
2010
2011
Période d’enquête
Nombre de salariés
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indice 2009 = 100)
100
134
149
139
Productivité (kW par salarié)
183
211
247
245
(Indice 2009 = 100)
100
115
135
134
Source:
Europressedienst.
Tableau 6-b
Cellules - Emploi et productivité
2009
2010
2011
Période d’enquête
Nombre de salariés
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indice 2009 = 100)
100
112
107
91
Productivité (kW par salarié)
319
400
483
423
(Indice 2009 = 100)
100
126
151
133
Source:
Europressedienst.
Tableau 6-c
Wafers - Emploi et productivité
2009
2010
2011
Période d’enquête
Nombre de salariés
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indice 2009 = 100)
100
198
221
202
Productivité (kW par salarié)
823
695
595
515
(Indice 2009 = 100)
100
84
72
63
Source:
Europressedienst.
(133)
Pour les modules et les wafers, l’emploi a augmenté respectivement de 39 % et de 102 % entre 2009 et la période d’enquête, tandis qu’il a connu une baisse de 9 % pour les cellules. Il convient toutefois de noter que l’emploi a augmenté jusqu’en 2011 pour ensuite diminuer durant la période d’enquête en ce qui concerne les modules et les wafers. S’agissant des cellules, l’emploi a augmenté jusqu’en 2010 pour ensuite diminuer en 2011 et pendant la période d’enquête. La productivité totale des modules et des cellules a affiché une tendance positive, avec une hausse respective de 34 % et 33 %. Cette évolution s’explique en partie par les efforts déployés par l’industrie de l’Union pour répondre à la pression des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC. Cependant, la productivité totale des wafers a reculé de 37 % au cours de la période considérée.
(134)
Par conséquent, parallèlement à la baisse de la production de l’Union relative aux modules et aux wafers entre 2011 et la période d’enquête, l’emploi a lui aussi chuté pour ces deux produits sur la même période. S’agissant des cellules, l’emploi a augmenté jusqu’en 2010 pour ensuite diminuer en 2011 et pendant la période d’enquête, tandis que la production de cellules de l’Union n’a cessé d’augmenter jusqu’en 2011 pour commencer ensuite à diminuer.
5.2.3.1. Ampleur de la marge de dumping et rétablissement à la suite de pratiques antérieures de dumping
(135)
Toutes les marges de dumping établies sont nettement supérieures au niveau de minimis. Étant donné le volume et les prix des importations en provenance du pays concerné, l’incidence de l’ampleur des marges de dumping réelles sur l’industrie de l’Union peut être considérée comme substantielle.
(136)
Comme il s’agit de la première enquête antidumping portant sur le produit concerné, le rétablissement à la suite de pratiques antérieures de dumping est sans objet.
5.3. Indicateurs microéconomiques
5.3.1. Prix et facteurs affectant les prix
(137)
Sur la période considérée, les prix de vente moyens facturés par les producteurs de l’Union à des clients indépendants de l’Union ont évolué comme suit:
Tableau 7-a
Modules - Prix de vente moyens dans l’Union
2009
2010
2011
Période d’enquête
Prix de vente moyen sur le marché libre de l’Union (en EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indice 2009 = 100)
100
81
62
47
Coût de production (en EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indice 2009 = 100)
100
74
65
52
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 7-b
Cellules - Prix de vente moyens dans l’Union
2009
2010
2011
Période d’enquête
Prix de vente moyen sur le marché libre de l’Union (en EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indice 2009 = 100)
100
76
51
31
Coût de production (en EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indice 2009 = 100)
100
62
64
45
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 7-c
Wafers - Prix de vente moyens dans l’Union
2009
2010
2011
Période d’enquête
Prix de vente moyen sur le marché libre de l’Union (en EUR/kW)
709
564
515
426
(Indice 2009 = 100)
100
80
73
60
Coût de production (en EUR/kW)
631
496
520
648
(Indice 2009 = 100)
100
78
82
103
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
(138)
Les prix de vente ont fortement chuté sur la période considérée, à savoir de 53 % pour les modules, de 69 % pour les cellules et de 40 % pour les wafers. Les prix de vente n’ont cessé de baisser tout au long de la période considérée, mais cette baisse a été particulièrement marquée durant la période d’enquête, où ils se sont effondrés pour atteindre des niveaux insoutenables. Au cours de la période considérée, le coût de production a baissé de 48 % pour les modules et de 55 % pour les cellules. Pour les wafers, le coût de production a chuté en 2010 par rapport à 2009, mais il s’est redressé en 2011, bien que restant en dessous du niveau de 2009. Durant la période d’enquête, les coûts ont encore augmenté pour atteindre des niveaux légèrement supérieurs à ceux de 2009, ce qui s’explique principalement par un arrêt de la production durant la période d’enquête. L’industrie de l’Union n’a pu tirer profit ni des efforts continus qu’elle a déployés pour augmenter sa rentabilité ni des effets de la baisse du prix de la principale matière première, le silicium polycristallin. Cette situation s’explique surtout par la pression croissante exercée sur les prix par les importations faisant l’objet d’un dumping, qui a eu des répercussions négatives sur les prix de vente de l’industrie de l’Union, dont la baisse a été encore plus importante que celle des gains en efficacité. Ce constat est sans doute à mettre en parallèle avec la spirale négative qu’a connue la rentabilité de l’industrie de l’Union, telle que décrite au considérant 144 ci-dessous. D’une manière générale, le prix de vente moyen et le coût de production du produit similaire (excepté les wafers) ont accusé une baisse significative qui a eu un effet catastrophique sur la rentabilité de l’industrie de l’Union.
5.3.2. Coût de la main-d’œuvre
(139)
Sur la période considérée, le coût moyen de la main-d’œuvre des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon a évolué comme suit:
Tableau 8-a
Modules - Coût moyen de la main-d’œuvre par salarié
2009
2010
2011
Période d’enquête
Coût moyen de la main-d’œuvre par salarié (en EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indice 2009 = 100)
100
107
110
113
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 8-b
Cellules - Coût moyen de la main-d’œuvre par salarié
2009
2010
2011
Période d’enquête
Coût moyen de la main-d’œuvre par salarié (en EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indice 2009 = 100)
100
99
99
99
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 8-c
Wafers - Coût moyen de la main-d’œuvre par salarié
2009
2010
2011
Période d’enquête
Coût moyen de la main-d’œuvre par salarié (en EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indice 2009 = 100)
100
104
100
117
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
(140)
D’une manière générale, entre 2009 et la période d’enquête, le coût moyen de la main-d’œuvre par salarié n’a cessé d’augmenter pour enregistrer une hausse de 13 %. En ce qui concerne les cellules, le coût moyen de la main-d’œuvre est resté stable tout au long de la période considérée et a légèrement diminué (de 1 %) entre 2009 et 2010, pour ensuite se stabiliser jusqu’à la période d’enquête. S’agissant des wafers, le coût moyen de la main-d’œuvre par salarié a subi quelques variations: il a augmenté entre 2009 et 2010, diminué en 2011, mais a globalement augmenté (de 17 %) durant la période considérée. La hausse globale du coût de la main-d’œuvre s’explique en partie par la hausse simultanée de la productivité (modules), l’évolution de l’inflation et les coûts sociaux encourus par certains producteurs de l’Union (wafers) en raison d’une réduction des activités de l’industrie entre 2011 et la période d’enquête.
5.3.3. Stocks
(141)
Sur la période considérée, les stocks des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon ont évolué comme suit:
Tableau 9-a
Modules - Stocks
2009
2010
2011
Période d’enquête
Stocks de clôture (en kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indice 2009 = 100)
100
141
260
229
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 9-b
Cellules - Stocks
2009
2010
2011
Période d’enquête
Stocks de clôture (en kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indice 2009 = 100)
100
140
452
402
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 9-c
Wafers - Stocks
2009
2010
2011
Période d’enquête
Stocks de clôture (en kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indice 2009 = 100)
100
16
105
170
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
(142)
Les stocks ont fortement augmenté sur la période considérée, à savoir de 129 % pour les modules, de 302 % pour les cellules et de 70 % pour les wafers. En ce qui concerne les modules, les stocks n’ont cessé d’augmenter pour atteindre des niveaux très élevés en 2011 (hausse de 160 %), tandis qu’ils ont baissé durant la période d’enquête, tout en restant très élevés par rapport au début de la période considérée. S’agissant des cellules, cette tendance a été encore plus marquée, avec une hausse des stocks de plus de 350 % entre 2009 et 2011. De même, les stocks ont baissé durant la période d’enquête, tout en restant très élevés par rapport au début de la période considérée. Pour ce qui concerne les wafers, alors que les stocks de l’industrie de l’Union ont diminué de plus de 80 % entre 2009 et 2010 en raison de la hausse de leurs ventes, les stocks de clôture ont rapidement augmenté pour dépasser les niveaux de 2009 et ont connu une nouvelle augmentation de 65 % durant la période d’enquête.
(143)
L’enquête a révélé qu’en raison de la crise actuelle, les producteurs de l’Union auraient tendance à détenir des stocks limités du produit similaire, en adaptant leur production aux commandes reçues. Par conséquent, la hausse des stocks du produit similaire sur la période considérée constitue un facteur pertinent pour déterminer si l’industrie de l’Union a subi un préjudice important.
5.3.4. Rentabilité, flux de liquidités, investissements et rendement des investissements, aptitude à mobiliser des capitaux
(144)
Durant la période considérée, la rentabilité et les flux de liquidités ont évolué comme suit:
Tableau 10-a
Modules - Rentabilité et flux de liquidités
2009
2010
2011
Période d’enquête
Rentabilité des ventes de l’Union à des clients indépendants (en % du chiffre d’affaires)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Flux de liquidités
13 %
10 %
12 %
3 %
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 10-b
Cellules - Rentabilité et flux de liquidités
2009
2010
2011
Période d’enquête
Rentabilité des ventes de l’Union à des clients indépendants (en % du chiffre d’affaires)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Flux de liquidités
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 10-c
Wafers - Rentabilité et flux de liquidités
2009
2010
2011
Période d’enquête
Rentabilité des ventes de l’Union à des clients indépendants (en % du chiffre d’affaires)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Flux de liquidités
39 %
47 %
32 %
-19 %
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
(145)
La rentabilité des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon a été déterminée en exprimant le bénéfice net avant impôt tiré des ventes du produit similaire à des clients indépendants de l’Union en pourcentage du chiffre d’affaires réalisé sur ces ventes.
(146)
Durant la période considérée, la rentabilité du produit similaire a fortement reculé pour atteindre des valeurs négatives. La rentabilité a chuté de 11 points de pourcentage pour les modules, de 49 points de pourcentage pour les cellules et de 63 points de pourcentage pour les wafers.
(147)
La rentabilité du produit similaire a augmenté entre 2009 et 2010 pour ensuite chuter de manière significative durant l’année 2011, au cours de laquelle l’industrie de l’Union a enregistré des pertes qui se sont encore accentuées durant la période d’enquête. Les pertes ont été particulièrement importantes pour les cellules et les wafers.
(148)
Les flux nets de liquidités, qui représentent la capacité des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon à autofinancer leurs activités, ont également suivi cette tendance progressivement négative entre 2009 et la période d’enquête. Malgré une légère augmentation en 2011, ces flux ont ainsi perdu 10 points de pourcentage en ce qui concerne les modules, la baisse la plus importante ayant été enregistrée entre 2011 et la période d’enquête. En ce qui concerne les cellules et les wafers, les flux de liquidités ont connu une chute plus prononcée que celle des modules pour atteindre des valeurs largement négatives durant la période d’enquête. De ce fait, les flux de liquidités relatifs au produit similaire ont baissé au cours de la période considérée.
(149)
Les chiffres ci-dessous représentent l’évolution des investissements et du rendement des investissements des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon en ce qui concerne le marché total durant la période considérée.
Tableau 11-a
Modules - Investissements et rendement des investissements
2009
2010
2011
Période d’enquête
Investissements (en EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indice 2009 = 100)
100
415
535
271
Rendement des investissements
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 11-b
Cellules - Investissements et rendement des investissements
2009
2010
2011
Période d’enquête
Investissements (en EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indice 2009 = 100)
100
110
33
22
Rendement des investissements
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
Tableau 11-c
Wafers - Investissements et rendement des investissements
2009
2010
2011
Période d’enquête
Investissements (en EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indice 2009 = 100)
100
42
37
20
Rendement des investissements
10 %
8 %
0 %
-7 %
Source:
Réponses vérifiées au questionnaire.
(150)
Il ressort du tableau ci-dessus que l’industrie de l’Union a augmenté ses investissements de 171 % pour les modules entre 2009 et la période d’enquête, ce qui est principalement dû à une hausse significative de ses capacités. Par contre, sur la même période, l’industrie de l’Union a diminué ses investissements de 78 % pour les cellules et de 80 % pour les wafers, les investissements étant principalement réalisés dans le domaine de la R&D et aux fins de la modernisation et de la maintenance du matériel de fabrication et des procédés dans le but d’améliorer leur efficacité. Étant donné que l’Union ne pouvait se permettre de réaliser de nouveaux investissements dans le domaine des cellules et des wafers durant la période considérée, le niveau des investissements est resté au plus bas durant la période d’enquête. Les investissements étant principalement financés par les flux de liquidités et des prêts intragroupes, la chute des flux de liquidités a eu un effet immédiat sur le niveau des investissements réalisés.
(151)
Le rendement des investissements correspond au bénéfice exprimé en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements. Le rendement des investissements relatif au produit similaire a suivi la même tendance négative que les autres indicateurs de performance financière entre 2009 et la période d’enquête pour les trois types de produit. S’agissant des cellules et des wafers, malgré une augmentation en 2009 et 2010, le rendement des investissements a connu une forte baisse en 2011 pour atteindre des valeurs négatives. En ce qui concerne les modules, il est resté négatif tout au long de la période considérée, sauf en 2010, où il a atteint 19 %. S’agissant des cellules, d’une manière générale, il a diminué durant la période considérée pour atteindre - 17 % au cours de la période d’enquête (soit une baisse de 1 %), tout en restant à des niveaux fortement négatifs (- 19 %). Quant aux wafers, le rendement des investissements a poursuivi une tendance négative pour atteindre - 7 % durant la période d’enquête. Globalement, le rendement des investissements relatif au produit similaire a suivi une tendance négative au cours de la période considérée.
(152)
L’évaluation de l’aptitude à mobiliser des capitaux a été réalisée au regard du marché total et a révélé une détérioration constante de l’aptitude de l’industrie de l’Union à générer des liquidités pour le produit similaire et, en conséquence, une dégradation de la situation financière de l’industrie de l’Union.
5.3.5. Conclusion relative au préjudice
(153)
L’analyse de la situation de l’industrie de l’Union a révélé une nette tendance à la baisse pour tous les principaux indicateurs de préjudice. Dans le contexte d’une consommation généralement croissante, la production globale a augmenté pour les modules et les cellules au cours de la période considérée. Malgré une augmentation du volume des ventes, la part de marché de l’industrie de l’Union s’est amoindrie durant la période d’enquête en raison de la progression plus forte de la consommation durant la période considérée. Les prix de vente moyens ont fortement chuté tout au long de la période considérée, avec des répercussions négatives sur l’ensemble des indicateurs de performance financière tels que la rentabilité, le flux de liquidités, le rendement des investissements et l’aptitude à mobiliser des capitaux.
(154)
Sur la période considérée, le volume global des ventes de l’industrie de l’Union a augmenté. Toutefois, cette augmentation s’est accompagnée d’une très forte baisse des prix de vente moyens.
(155)
Durant la période considérée, les importations des parties intéressées de la RPC ont connu une hausse tant en volume qu’en part de marché. Dans le même temps, les prix des importations ont continué à reculer, entraînant une sous-cotation significative des prix moyens de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union.
(156)
Plusieurs parties intéressées ont affirmé que l’industrie de l’Union, en particulier les producteurs de l’Union de l’échantillon, se portait plutôt bien. Il a été avancé que l’évolution de certains indicateurs de préjudice, notamment le volume de production, la capacité de production, les ventes et l’emploi (voire la rentabilité pour certains producteurs de l’Union) étaient en hausse et ne montraient aucun préjudice important. Ces allégations n’ont pas été confirmées par les conclusions de l’enquête, qui ont clairement mis en exergue une tendance à la baisse pour de nombreux indicateurs de préjudice permettant de conclure que l’industrie de l’Union a subi un préjudice important.
(157)
Compte tenu de ce qui précède, l’enquête a notamment confirmé que les prix de vente sont inférieurs aux coûts de production, ce qui nuit à la rentabilité de l’industrie de l’Union, qui a atteint des valeurs négatives au cours de la période d’enquête. Il est donc conclu que si les importations faisant l’objet d’un dumping continuaient à affluer sur le marché de l’Union, les pertes subies par l’industrie de l’Union seraient susceptibles d’entraîner la cessation définitive de toute production notable du produit similaire au sein de l’Union. Cette conclusion semble être confirmée par les faits observés pendant et après la période d’enquête, étant donné que certaines sociétés ont été déclarées insolvables et/ou cesser provisoirement ou définitivement leur production.
(158)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’industrie de l’Union a subi un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
E. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Introduction
(159)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été examiné si le préjudice important subi par l’industrie de l’Union avait été causé par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné. De plus, les facteurs connus, autres que les importations faisant l’objet d’un dumping, qui auraient pu causer un préjudice à l’industrie de l’Union ont été examinés afin de veiller à ce qu’aucun préjudice éventuellement imputable à ces facteurs ne soit attribué aux importations faisant l’objet d’un dumping.
(160)
L’une des parties intéressées a fait valoir que, les conditions de marché relatives au produit concerné étant différentes dans chaque État membre, l’analyse du lien de causalité devrait être réalisée séparément pour chacun de ceux-ci. Les régimes d’aide nationaux déterminent dans une certaine mesure la taille du marché de chaque État membre. Toutefois, l’enquête a également montré que la demande n’est pas exclusivement conditionnée par les régimes d’aide. Selon la situation géographique (exposition au soleil) et le prix de l’électricité en vigueur à un endroit donné, les panneaux solaires ont, semble-t-il, atteint (ou devraient bientôt atteindre) une parité réseau, ce qui signifie que certains investissements sont réalisés indépendamment des régimes d’aide. Il n’a donc pas pu être établi que les conditions de marché dépendent exclusivement des régimes d’aide, raison pour laquelle cette allégation a été rejetée.
2. Effets des importations faisant l’objet d’un dumping
(161)
L’enquête a révélé que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC ont considérablement augmenté sur la période considérée, avec une forte hausse de leur volume (plus de 300 % pour les modules, 482 % pour les cellules et 648 % pour les wafers) et de leur part de marché (de 17 points de pourcentage pour les modules, de 17 points de pourcentage pour les cellules et de 27 points de pourcentage pour les wafers). Il a dès lors été confirmé que le volume des importations et la part de marché relatifs au produit concerné ont considérablement augmenté sur la période considérée. Il existe une concomitance manifeste entre la croissance des importations faisant l’objet d’un dumping et la perte des parts de marché de l’industrie de l’Union. Comme indiqué au considérant 117 ci-dessus, l’enquête a également permis d’établir que les importations faisant objet d’un dumping ont entraîné une sous-cotation des prix de l’industrie de l’Union durant la période d’enquête.
(162)
Elle a également révélé que les prix des importations faisant l’objet d’un dumping ont baissé de 64 % pour les modules, de 42 % pour les cellules et de 40 % pour les wafers durant la période considérée, ce qui a aggravé la sous-cotation. Face à cette pression tarifaire, l’industrie de l’Union a déployé des efforts considérables pour diminuer ses coûts de production. Malgré ces efforts, en raison du niveau exceptionnellement bas des prix des importations chinoises, l’industrie de l’Union a été une nouvelle fois contrainte à revoir ses prix de vente à la baisse jusqu’à des niveaux non rentables. Par conséquent, la rentabilité de l’industrie de l’Union a considérablement baissé sur la période considérée et a enregistré des pertes au cours de la période d’enquête.
(163)
Compte tenu de ce qui précède, il y a lieu de conclure que la présence des importations chinoises et la hausse de la part de marché des produits chinois importés à des prix de dumping constamment inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union ont eu un rôle déterminant dans le préjudice important subi par l’industrie de l’Union, lequel se reflète notamment dans sa mauvaise situation financière et dans la détérioration de la plupart des indicateurs de préjudice.
3. Effet d’autres facteurs
3.1. Importations en provenance d’autres pays tiers
(164)
En ce qui concerne les modules, le volume des importations en provenance d’autres pays tiers a augmenté de 19 % au cours de la période considérée, tandis que la part de marché a diminué de 18,4 à 6,8 % sur la même période. Taïwan est le deuxième exportateur après la RPC.
(165)
S’agissant des cellules, le volume des importations en provenance d’autres pays tiers a augmenté de 186 % au cours de la période considérée, ce qui s’est traduit par une hausse des parts de marché de 24 % en 2009 à environ 36 % durant la période d’enquête. Taïwan est le deuxième exportateur de cellules après la RPC, avec des quantités importées et des parts de marché qui dépassent de loin les autres pays tiers, mais qui restent inférieures à celles de la RPC.
(166)
S’agissant des cellules, le volume des importations en provenance d’autres pays tiers a diminué de 19 % au cours de la période considérée, tout comme les parts de marché, qui ont baissé de 13,4 % en 2009 à environ 8,5 % durant la période d’enquête. Une fois encore, Taïwan est le deuxième exportateur de wafers après la RPC. Cependant, le niveau des importations et la part de marché de Taïwan n’ont pas connu de hausse significative et sont restés faibles durant la période considérée.
(167)
Le prix des importations de pays tiers en ce qui concerne les modules, les cellules et les wafers était en moyenne supérieur au prix unitaire moyen des importations chinoises. Les données disponibles sur les importations en provenance de Taïwan indiquent que le prix moyen des importations de modules et de wafers était supérieur au prix moyen des importations chinoises de ces mêmes produits, tandis que le prix moyen des importations de cellules était similaire au prix moyen des importations chinoises correspondantes. Cependant, aucune information détaillée n’étant disponible concernant le prix de chaque type de produit, la comparaison des prix moyens ne peut être utilisée qu’à titre indicatif, aucune conclusion définitive ne pouvant être tirée sur cette base. Tout au long de la période considérée, le volume des importations de cellules en provenance de Taïwan n’a cessé de croître pour aboutir à un gain de parts de marché d’environ 14 points de pourcentage. Toutefois, au cours de la période d’enquête et d’une manière générale pour le produit soumis à l’enquête, malgré une augmentation des parts de marché, les volumes ont été inférieurs à ceux de la RPC et leur prix généralement plus élevé, sauf pour les cellules. Sur la base de ce qui précède, notamment eu égard aux volumes des importations et aux parts de marché des autres pays tiers ainsi qu’à leurs prix, qui sont soit équivalents soit supérieurs à ceux de l’industrie de l’Union, il y a lieu de conclure provisoirement que les importations en provenance de pays tiers n’ont pas brisé le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
Tableau 12
Importations et parts de marché d’autres pays tiers
Modules
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des importations en provenance de l’ensemble des autres pays tiers (en MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indice 2009 = 100)
100
169
138
119
Part de marché de l’ensemble des autres pays tiers
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volume des importations en provenance de Taïwan (en MW)
49
144
140
135
(Indice 2009 = 100)
100
294
286
276
Part de marché des importations en provenance de Taïwan
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indice 2009 = 100)
100
79
64
54
Volume des importations en provenance des États-Unis (en MW)
140
180
51
60
(Indice 2009 = 100)
100
129
36
43
Part de marché des importations en provenance des États-Unis
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volume des importations en provenance du reste de l’Asie (en MW)
720
1 140
1 029
879
(Indice 2009 = 100)
100
158
143
122
Part de marché des importations en provenance du reste de l’Asie
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volume des importations en provenance du reste du monde (en MW)
94
238
165
121
(Indice 2009 = 100)
100
253
176
129
Part de marché des importations en provenance du reste du monde
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Source:
Europressedienst.
Cellules
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des importations en provenance de l’ensemble des autres pays tiers (en MW)
510
884
1 100
1 457
(Indice 2009 = 100)
100
173
216
286
Part de marché de l’ensemble des autres pays tiers
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indice 2009 = 100)
100
92
64
47
Volume des importations en provenance de Taïwan (en MW)
235
400
540
997
(Indice 2009 = 100)
100
170
230
424
Part de marché des importations en provenance de Taïwan
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indice 2009 = 100)
100
116
71
54
Volume des importations en provenance des États-Unis (en MW)
40
40
40
33
(Indice 2009 = 100)
100
100
100
83
Part de marché des importations en provenance des États-Unis
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
47
Volume des importations en provenance du Japon (en MW)
60
154
170
145
(Indice 2009 = 100)
100
257
283
242
Part de marché des importations en provenance du Japon
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
48
Volume des importations en provenance du reste du monde (en MW)
175
290
350
282
(Indice 2009 = 100)
100
166
200
161
Part de marché des importations en provenance du reste du monde
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indice 2009 = 100)
100
78
62
47
Source:
Europressedienst.
Wafers
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des importations en provenance de l’ensemble des autres pays tiers (en MW)
225
333
235
183
(Indice 2009 = 100)
100
148
104
81
Part de marché de l’ensemble des autres pays tiers
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indice 2009 = 100)
100
74
55
52
Volume des importations en provenance de Taïwan (en MW)
20
50
50
36
(Indice 2009 = 100)
100
250
250
180
Part de marché des importations en provenance de Taïwan
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indice 2009 = 100)
100
73
55
52
Volume des importations en provenance des États-Unis (en MW)
50
55
40
28
(Indice 2009 = 100)
100
110
80
56
Part de marché des importations en provenance des États-Unis
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indice 2009 = 100)
100
73
56
54
Volume des importations en provenance du Japon (en MW)
55
50
30
26
(Indice 2009 = 100)
100
91
55
47
Part de marché des importations en provenance du Japon
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indice 2009 = 100)
100
73
54
53
Volume des importations en provenance du reste du monde (en MW)
100
178
115
93
(Indice 2009 = 100)
100
178
115
93
Part de marché des importations en provenance du reste du monde
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Prix moyen à l’importation (en EUR/kW)
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indice 2009 = 100)
100
74
54
52
Source:
Europressedienst.
(168)
Comme indiqué au considérant 108 ci-dessus, durant la période considérée, la consommation de l’Union a augmenté de 221 % pour les modules, de 87 % pour les cellules et de 29 % pour les wafers. La consommation a atteint son maximum en 2011 et elle a chuté durant la période d’enquête, tout en restant largement au-dessus des valeurs enregistrées au début de la période considérée (2009). L’industrie de l’Union n’a pas pu tirer profit de la hausse de la consommation étant donné que son marché a subi une baisse de 19 à 13 % pour les modules, de 68 à 38 % pour les cellules et de 81 à 59 % pour les wafers au cours de la même période. Dans le même temps, alors que la RPC voyait sa part de marché s’accroître considérablement (jusqu’en 2011), pour se stabiliser ensuite sur des valeurs très élevées durant la période d’enquête, la consommation a chuté. Malgré une baisse de la consommation de l’Union durant la période d’enquête, les importations chinoises faisant l’objet d’un dumping ont soit conservé (modules) soit augmenté (cellules et wafers) leur part de marché, au détriment de l’industrie de l’Union sur la période considérée. Par conséquent, il n’y a pas lieu de conclure que la baisse de la consommation était de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l’objet de dumping et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(169)
Les données disponibles permettent difficilement d’établir dans quelle mesure la demande est conditionnée par les régimes d’aide des États membres. En effet, comme indiqué au considérant 171 ci-dessous, il existe une grande variété de régimes d’aide et l’interaction entre ceux-ci et la demande est extrêmement complexe, raison pour laquelle leur incidence exacte est difficilement quantifiable. Cependant, les données disponibles indiquent également que, même en l’absence de régimes d’aide, la demande d’énergie solaire persistera, voire augmentera, dans le temps, bien que plus modérément que dans le contexte de régimes d’aide. À cet égard, plusieurs parties ont affirmé que la «parité réseau» (c’est-à-dire la situation dans laquelle le coût de production de l’énergie solaire est égal au coût de production de l’énergie conventionnelle) est déjà atteinte ou devrait bientôt l’être dans certaines régions de l’Union. Ces allégations ne peuvent être confirmées par l’enquête à ce stade et seront examinées plus en détail.
3.2. Les tarifs de rachat (feed-in-tariffs ou «FIT»), principal exemple de régimes d’aide
(170)
Plusieurs parties intéressées ont fait valoir que la cause du préjudice subi par l’industrie de l’Union était liée aux réductions appliquées aux tarifs de rachat par les États membres, qui auraient prétendument entraîné une baisse des installations solaires et une demande plus faible pour le produit soumis à l’enquête sur le marché de l’Union, raison pour laquelle l’industrie de l’Union aurait subi un préjudice important.
(171)
Les États membres ont introduit des FIT, des obligations de quotas avec des certificats verts négociables, des aides à l’investissement et des incitations fiscales pour soutenir la production d’énergies renouvelables. Dans certains États membres, une aide est également accordée au titre des Fonds structurels de l’Union. Dans le domaine de l’énergie solaire, les FIT étaient l’instrument d’aide le plus fréquemment utilisé. À ce stade, l’analyse de la Commission s’est concentrée sur ce type de régimes d’aide.
(172)
Les FIT constituent un instrument d’aide financière visant à atteindre des objectifs nationaux contraignants aux fins de l’utilisation des énergies renouvelables, telle que prescrite par la directive 2009/28/CE du Parlement européen et du Conseil (7) relative à la promotion de l’utilisation de l’énergie produite à partir de sources renouvelables. Le niveau d’aide et le fonctionnement des FIT varient selon les États membres. Selon le mécanisme des FIT, les opérateurs de réseau sont tenus d’acheter de l’énergie solaire à des prix permettant de garantir que les producteurs d’énergie solaire (généralement les propriétaires des installations solaires) récupèrent les frais encourus et obtiennent un rendement raisonnable. Tout comme d’autres régimes d’aide, les FIT sont également, dans la plupart des cas, soumis au contrôle des aides d’État, conformément aux articles 107 et 108 TFUE, ce qui permet d’éviter toute surcompensation en faveur de producteurs d’électricité.
(173)
Malgré certaines différences au niveau national, trois phénomènes ont pu être observés au regard de l’évolution des FIT au sein de l’Union: i) la diminution des taux des FIT, ii) la suspension du régime des FIT dans sa globalité (Espagne) et iii) l’introduction de seuils de capacité («plafonds») pour les installations admissibles au financement et d’un plafond global pour les nouvelles capacités créées chaque année dans le cadre d’un régime d’aide à l’échelle nationale. Les plafonds susmentionnés ont été, semble-t-il, principalement introduits en 2012 et, n’ont probablement eu aucune incidence sur la consommation enregistrée pendant la période d’enquête. En conséquence, l’analyse s’est concentrée sur la récente suspension des FIT en Espagne et sur la diminution de leur taux dans la plupart des États membres. Une analyse a été réalisée pour savoir si cette baisse avait eu une incidence sur la demande au sein du marché de l’Union et si cela aurait pu causer le préjudice important subi par l’industrie de l’Union. À cet égard, il a été considéré que l’incidence de l’évolution des FIT sur la demande de modules était également représentative de la situation au regard des cellules et des wafers. En effet, étant donné que les cellules et les wafers sont indispensables à la fabrication des modules et qu’ils ne sont pas utilisés dans d’autres procédés de fabrication, une baisse de la demande de modules engendre automatiquement une baisse de la demande de cellules et de wafers.
(174)
Si l’enquête a confirmé l’existence d’un lien entre l’évolution des FIT et la consommation, elle a également révélé que la baisse de la consommation entre 2011 et la période d’enquête n’a pas contribué à briser le lien de causalité entre les importations chinoises faisant l’objet d’un dumping et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union, comme illustré en détail au considérant 163 ci-dessus. En effet, l’enquête a montré que, tandis que la situation de l’industrie de l’Union se détériorait, les producteurs-exportateurs ont réussi à conserver leur part de marché élevée en ce qui concerne les modules (80 %) et même à augmenter quelque peu leur part de marché relative aux cellules (de 22 % en 2011 à 25 % durant la période d’enquête) et aux wafers (de 32 % en 2011 à 33 % durant la période d’enquête). En outre, il convient de noter que le prix moyen facturé par l’industrie de l’Union pour les modules a chuté de 53 % sur la période considérée, principalement en raison de la hausse substantielle des importations faisant l’objet d’un dumping et de la pression tarifaire considérable qu’elles engendraient sur le marché de l’Union. Par conséquent, la baisse de rentabilité enregistrée par l’industrie de l’Union ne peut être principalement attribuée aux réductions opérées au niveau des FIT.
(175)
En conséquence, il est admis que les FIT ont été à l’origine d’une demande d’énergie solaire et que leur suspension récente (comme en Espagne) et leur diminution dans d’autres États membres ont entraîné une baisse de la consommation du produit soumis à l’enquête au cours de la période d’enquête, ce qui a pu contribuer au préjudice subi par l’industrie de l’Union. La baisse de la consommation enregistrée au cours de la période d’enquête n’a toutefois pas été de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(176)
Plusieurs parties ont allégué que les réductions opérées au niveau des FIT ont rendu les possibilités d’investissement dans l’énergie solaire peu attrayantes aux yeux des investisseurs, ce qui a entraîné une baisse de la demande du produit concerné au sein de l’Union.
(177)
Bien que l’enquête ait confirmé un lien entre les taux des FIT et le niveau des investissements dans l’énergie solaire, elle a aussi montré que les investissements dans ce secteur sont moins dépendants des FIT dans les régions bénéficiant d’un ensoleillement élevé, où la production d’énergie solaire offre un meilleur rendement, et dans les régions caractérisées par des prix de l’électricité élevés. En effet, l’enquête a révélé que les investissements se poursuivent (en Espagne, par exemple) malgré la suspension du régime des FIT. En outre, l’enquête a montré que les opportunités d’investissement dans l’énergie solaire sont restées attrayantes, même si les taux des FIT étaient bas.
(178)
Sur la base de ce qui précède, il n’y a pas lieu de conclure avec certitude que les réductions opérées au niveau des FIT ont rendu les investissements dans l’énergie solaire peu attrayants aux yeux des investisseurs ni qu’elles ont contribué au préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(179)
L’une des parties intéressées a fait valoir que la baisse des FIT a contraint les producteurs de l’Union à baisser leurs prix afin de conserver leur attrait aux yeux des investisseurs en énergie photovoltaïque et de continuer à renforcer la demande et la croissance.
(180)
L’enquête a révélé que l’industrie de l’Union a été contrainte de baisser ses prix, principalement sous l’effet de la pression exercée par les importations faisant l’objet d’un dumping et non en raison des réductions opérées au niveau des FIT, ce qui est confirmé par le fait que la baisse des prix la plus importante de l’industrie de l’Union est intervenue en 2010 et 2011, soit avant que les principales réductions ne soient opérées au niveau des FIT. En effet, en entraînant une sous-cotation des prix de l’industrie de l’Union, la hausse des importations chinoises faisant l’objet d’un dumping a contraint cette dernière à revoir ses prix à la baisse jusqu’à atteindre des niveaux extrêmement bas.
(181)
Sur la base de ce qui précède, l’objection soulevée a été rejetée.
(182)
En conclusion, les FIT ont joué un rôle important dans l’évolution du marché de l’énergie photovoltaïque au sein de l’Union et l’évolution de la consommation du produit soumis à l’enquête a subi l’influence des FIT. Cependant, l’enquête a révélé que la consommation n’a pas baissé de manière significative malgré d’importantes réductions au niveau des FIT. Par conséquent, il a été provisoirement conclu que l’évolution des FIT n’a pas été de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
3.3. Autre soutien financier accordé à l’industrie de l’Union
(183)
Certaines parties intéressées ont affirmé que le préjudice important subi par l’industrie de l’Union était dû à une diminution du soutien financier accordé à l’industrie de l’Union. À l’appui de cette allégation, elles ont fourni des données concernant des subventions accordées à l’un des producteurs de l’Union avant la période considérée (entre 2003 et 2006).
(184)
Ces éléments de preuve n’ont pas permis d’établir un lien quelconque entre le préjudice important subi par l’industrie de l’Union et toute subvention reçue par l’un des producteurs de l’Union durant la période précédant la période considérée. En outre, étant donné que ces données se rapportent à une période antérieure à la période considérée, elles s’avèrent dénuées de pertinence. Par conséquent, aucun lien n’a pu être établi entre une prétendue subvention accordée à l’industrie de l’Union et le préjudice important qu’elle a subi. L’argument a dès lors été rejeté.
3.4. Surcapacité
(185)
Il a été avancé que le préjudice important subi par l’industrie de l’Union était dû à une surcapacité du marché de l’Union et du marché mondial en général. Il a également été allégué que la surcapacité du marché mondial a entraîné la consolidation actuelle de l’industrie de l’Union et que tout préjudice subi est dû à un excès d’unités de production. Par ailleurs, plusieurs parties intéressées ont affirmé que le préjudice important subi par l’industrie de l’Union était lié au surplus de capacité que l’industrie de l’Union s’est auto-infligée. Au contraire, certaines parties intéressées ont affirmé que le préjudice subi par l’industrie de l’Union est dû à l’incapacité de l’industrie de l’Union de réaliser les investissements nécessaires au renforcement de ses capacités.
(186)
Bien que l’industrie de l’Union ait effectivement augmenté ses capacités de production, son volume total de production n’a pas permis de couvrir les niveaux de consommation atteints sur le marché de l’Union au cours de la période considérée. Cela signifie que la hausse des capacités de production de l’industrie de l’Union était raisonnable et qu’elle a suivi l’évolution du marché, à savoir la hausse de la consommation. Elle ne peut dès lors pas être considérée comme une cause du préjudice subi.
(187)
De même, sur la base de ce qui précède, l’argument selon lequel l’industrie de l’Union n’a pas investi dans le renforcement de ses capacités n’a pas été confirmé au cours de l’enquête. Bien au contraire, comme indiqué ci-dessus, tout au long de la période considérée, l’industrie de l’Union a progressivement augmenté ses capacités et a disposé de capacités excédentaires, ce qui démontre qu’elle était capable de répondre à une demande plus forte. Dès lors, cet argument a dû être rejeté.
(188)
Certaines parties intéressées ont allégué que tous les opérateurs du marché, y compris ceux des secteurs en aval et en amont, se sont retrouvés en difficulté en raison de la surcapacité du marché mondial et des nouvelles conditions de marché qui s’en sont suivies. À cet égard, il a été avancé que le produit soumis à l’enquête est devenu un produit de base pour lequel les producteurs individuels ne sont plus en mesure de fixer les prix mais dont les prix sont soumis à la loi de l’offre et de la demande au niveau mondial. Il a été allégué que cette situation était davantage la cause du préjudice subi par l’industrie de l’Union que les importations faisant l’objet d’un dumping.
(189)
L’enquête a confirmé l’existence d’une surcapacité du marché mondial, principalement en provenance de la RPC. L’argument selon lequel les nouvelles conditions de marché auraient transformé le produit soumis à l’enquête en produit de base ne justifierait pas des pratiques déloyales ni sur le plan tarifaire ni sur le plan commercial. À cet égard, il convient de noter que l’industrie de l’Union produit et vend le produit soumis à l’enquête depuis plus de 20 ans, alors que l’industrie de la RPC du produit concerné ne s’est développée que récemment (vers le milieu de la dernière décennie), attirée par les tarifs de rachat et autres mesures d’incitation en vigueur au sein de l’Union et par la hausse de la demande qui s’en est suivie.
(190)
Les arguments avancés ont dès lors été rejetés.
3.5. Incidence du prix de la matière première
(191)
Plusieurs parties intéressées ont affirmé que le préjudice important subi par l’industrie de l’Union était lié à l’évolution du prix de la principale matière première utilisée dans la fabrication des wafers, à savoir le silicium polycristallin. Elles ont allégué que, l’industrie de l’Union ayant conclu des contrats d’approvisionnement à long terme à prix fixe, elle n’a pas pu bénéficier de la baisse du prix du silicium polycristallin durant la période considérée.
(192)
L’enquête a révélé que le prix du silicium polycristallin avait augmenté en 2008 mais qu’il avait à nouveau baissé en 2009, avec seulement une légère tendance à la hausse en 2010 et début 2011. Le prix a ensuite chuté de manière significative durant la période d’enquête.
(193)
Elle a également montré qu’en dépit des contrats d’approvisionnement à long terme conclus par l’industrie de l’Union pour le silicium polycristallin, les conditions de ces contrats ont été la plupart du temps négociées sur la base des évolutions de prix du silicium polycristallin et les prix contractuels ont atteint des niveaux similaires, voire inférieurs, aux prix du marché.
(194)
Par conséquent, il y a lieu de conclure que, même si certains producteurs individuels ont pu être lésés par les contrats à long terme conclus aux fins de l’approvisionnement en silicium polycristallin, d’une manière générale, l’industrie de l’Union ne l’a pas été et a pu profiter pleinement de la baisse du prix du silicium polycristallin. Les contrats à long terme n’ont dès lors pas contribué au préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
3.6. Préjudice auto-infligé: incidence de l’automatisation, de la taille, des économies d’échelle, de la consolidation, de l’innovation et du rapport coût/efficacité.
(195)
Plusieurs parties intéressées ont affirmé que le préjudice important subi par l’industrie de l’Union était dû au degré d’automatisation élevé du procédé de fabrication. Ils ont avancé que les petits producteurs étaient désavantagés par rapport aux plus grands producteurs intégrés verticalement et que, par conséquent, tout préjudice subi par ces producteurs ne pouvait être attribué aux importations faisant l’objet d’un dumping. Dans ce contexte, ils ont également fait valoir qu’en tout état de cause, l’industrie de l’Union n’a pas pu, d’une manière générale, profiter des économies d’échelle à cause de sa petite taille.
(196)
L’enquête a révélé que les petits producteurs actifs sur le marché de l’Union bénéficiaient d’un niveau d’automatisation élevé au regard de leur procédé de fabrication, dont les effets bénéfiques se faisaient ressentir sur leurs coûts de production. La plupart des producteurs de l’Union se sont spécialisés dans une seule étape du procédé de fabrication (wafers, cellules ou modules), ce qui leur a permis d’accroître leur compétitivité au regard du type de produit spécifique qu’ils fabriquaient. L’argument selon lequel le niveau d’automatisation élevé aurait causé le préjudice subi par l’industrie de l’Union a dès lors dû être rejeté.
(197)
Certaines parties intéressées ont affirmé que la pression tarifaire a entraîné la consolidation de l’industrie de l’Union et que cette dernière est la cause du préjudice important qu’elle a subi. L’enquête a toutefois révélé que cette consolidation était plutôt la conséquence des importations faisant l’objet d’un dumping. En outre, ils n’ont démontré d’aucune manière dans quelle mesure le processus de consolidation aurait pu être la cause du préjudice subi.
(198)
Par ailleurs, ils ont avancé que l’absence d’intégration verticale au sein de l’industrie de l’Union était la cause du préjudice subi. En général, dans des conditions de marché ordinaires, les producteurs intégrés verticalement devraient bénéficier d’une sécurité plus grande au niveau de leur chaîne d’approvisionnement. Cependant, l’enquête a montré qu’une partie de l’industrie de l’Union qui était intégrée verticalement n’a pas pu tirer profit de l’intégration verticale à cause de la pression tarifaire élevée exercée par les importations faisant l’objet d’un dumping. Par ailleurs, à cause des importations en dumping, l’industrie de l’Union, y compris les producteurs intégrés verticalement, n’a pas pu profiter pleinement des taux élevés d’utilisation des capacités pour réaliser des économies d’échelle. En outre, l’enquête n’a révélé aucune corrélation entre l’intégration verticale et des taux de rentabilité plus élevés puisque la pression tarifaire élevée a altéré cette corrélation.
(199)
Certaines parties intéressées ont affirmé que l’industrie de l’Union accusait un retard technologique et n’investissait pas suffisamment dans les nouvelles technologies. Toutefois, l’enquête n’a mis en lumière aucun élément de preuve matériel à l’appui de ces allégations. Elle a révélé, au contraire, que la majeure partie des investissements réalisés par l’industrie de l’Union étaient consacrés à l’acquisition de matériel neuf et à la R&D, et qu’il n’existait aucune différence technologique significative entre les produits au niveau mondial.
(200)
De plus, l’une des parties intéressées a affirmé que le préjudice important subi était dû à une mauvaise exécution des projets (échec des projets). À cet égard, il convient de noter que cet argument n’a pas été étayé. D’autre part, l’échec des projets devrait plutôt être considéré comme une conséquence des importations faisant l’objet d’un dumping. Cet argument a dès lors dû être rejeté.
(201)
Plusieurs parties intéressées ont affirmé que l’industrie de l’Union n’a pas réussi à rationaliser ses coûts à temps de manière à répondre aux évolutions du marché mondial. D’autres ont allégué que le coût de la main-d’œuvre et les frais généraux étaient plus élevés dans l’Union qu’en RPC.
(202)
L’enquête a révélé que les coûts de production de l’industrie de l’Union n’ont cessé d’augmenter durant la période considérée, excepté pour les wafers, dont les coûts ont baissé en 2010 mais augmenté en 2011 et de manière encore plus marquée durant la période d’enquête pour atteindre des niveaux légèrement supérieurs à ceux du début de la période considérée (voir le considérant 138 ci-dessus). La productivité a augmenté pour les modules et les cellules, mais elle a baissé pour les wafers. Comme indiqué ci-dessus, en raison de la hausse soudaine des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC et de la pression tarifaire significative qui s’en est suivie sur le marché de l’Union, l’industrie de l’Union n’a pas pu profiter de la réduction des coûts.
(203)
Il convient de noter que les producteurs-exportateurs de la RPC ne bénéficient d’aucun avantage comparatif au regard de la matière première (silicium polycristallin) et du matériel utilisé qui, pour l’essentiel, sont importés de l’Union. Le coût de la main-d’œuvre et les frais généraux, quant à eux, représentaient en moyenne moins de 10 % du coût total d’un module durant la période d’enquête. Il n’y a donc pas lieu de considérer qu’ils ont joué un rôle significatif.
(204)
En outre, il a été allégué que certains producteurs de l’Union s’approvisionnaient en wafers, cellules et/ou modules dans le pays concerné pour les revendre sur le marché de l’Union comme s’il s’agissait de leurs propres produits. L’enquête a révélé que les importations du produit concerné en provenance de l’industrie de l’Union étaient par nature complémentaires et limitées en volume par rapport à la production de l’Union et qu’elles n’étaient dès lors pas de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(205)
Par conséquent, pour s’adapter à la tendance à la baisse des prix observée au niveau des importations en provenance de la RPC, l’industrie de l’Union a dû déployer des efforts considérables pour rationaliser ses coûts de production. Malgré ces efforts, la rationalisation des coûts n’a pas pu être reflétée dans les prix de vente en raison de l’importante sous-cotation causée par les importations faisant l’objet d’un dumping.
(206)
Sur la base de ce qui précède, les arguments susmentionnés ont dû être rejetés.
3.7. Concurrence exercée par les produits photovoltaïques à couche mince et d’autres technologies photovoltaïques
(207)
Plusieurs parties intéressées ont affirmé que le préjudice subi par l’industrie de l’Union était dû à la concurrence exercée par les produits photovoltaïques à couche mince et à d’autres technologies photovoltaïques, en raison du caractère interchangeable de ces technologies et de leur utilisation finale identique.
(208)
L’enquête a révélé que les produits photovoltaïques à couche mince sont fabriqués à partir de matières premières différentes et n’utilisent pas les wafers en silicium cristallin. En général, ils offrent des rendements de conversion beaucoup moins élevés et génèrent une puissance plus faible que ceux des modules en silicium cristallin. Par conséquent, ils ne peuvent être utilisés sur des surfaces exiguës telles que les toits, ce qui signifie qu’ils ne sont pas totalement interchangeables avec le produit concerné. En conséquence, malgré l’existence possible d’une certaine concurrence entre les produits photovoltaïques à couche mince et le produit concerné, cette concurrence peut être considérée comme minime.
(209)
L’enquête n’a dès lors relevé aucun lien entre le préjudice subi par l’industrie de l’Union et la concurrence des produits photovoltaïques à couche mince ou d’autres technologies.
(210)
Sur la base de ce qui précède, cet argument a dû être rejeté.
3.8. La crise financière et ses répercussions
(211)
Il a été allégué que la crise financière et la récession économique ont eu un effet néfaste sur l’accès de l’industrie de l’Union au financement et qu’elles ont ainsi causé le préjudice subi par cette dernière.
(212)
L’aptitude de l’industrie de l’Union à mobiliser des capitaux s’est considérablement émoussée pendant la période considérée. L’industrie solaire exigeant d’importants capitaux, l’aptitude à mobiliser ceux-ci est fondamentale. La récession économique a eu une certaine incidence sur la situation de l’industrie de l’Union. Toutefois, l’enquête a révélé que, malgré la croissance observée sur le marché de l’Union entre 2009 et 2011, la situation de l’industrie de l’Union s’est détériorée sous l’effet des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC, qui ont entraîné une importante sous-cotation des prix de vente de l’industrie de l’Union. Il a dès lors été conclu que les répercussions potentielles de la crise financière ont été aggravées par la hausse des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la Chine, que l’accès limité au financement a été, dans une large mesure, la conséquence du climat défavorable régnant sur le marché et que la situation et les perspectives de l’industrie de l’Union sont une conséquence des importations en dumping. Par conséquent, bien que la crise financière ait eu certaines répercussions sur la situation de l’industrie de l’Union, elle n’a pas pu briser le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie de l’Union. Cet argument a dès lors été rejeté.
3.9. Résultats à l’exportation de l’industrie de l’Union
(213)
Certaines parties intéressées ont affirmé que les ventes à l’exportation de l’industrie de l’Union ont chuté de manière significative durant la période considérée, notamment entre 2009 et 2011 pour les modules, et entre 2009 et le premier trimestre de 2012 pour les cellules, ce qui a causé le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
(214)
Cependant, comme le montre le tableau ci-dessous, le volume des exportations de modules est resté important malgré un léger tassement durant la période d’enquête, et les prix moyens sont restés supérieurs aux coûts moyens de production des modules tout au long de la période considérée. Les ventes à l’exportation n’ont dès lors pas pu causer le préjudice subi par l’industrie de l’Union. Comme pour les cellules, le volume des exportations représentait quelque 12 % seulement du volume total de production des cellules. Par conséquent, même si les prix sont restés bas durant la période d’enquête, cela n’a pu avoir qu’une incidence limitée sur la situation de l’industrie de l’Union. Enfin, en ce qui concerne les wafers, les exportations représentaient environ 24 % du volume total de production et, une fois encore, même si les prix à l’exportation sont restés bas durant la période d’enquête, cela n’a pu avoir qu’une incidence limitée sur la situation de l’industrie de l’Union. Les arguments avancés à cet égard ont dès lors dû être rejetés.
Tableau 13-a
Modules
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des exportations de modules (en MW)
989
1 279
1 157
1 148
(Indice 2009 = 100)
100
129
117
116
Prix moyen des exportations (en EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indice 2009 = 100)
100
76
59
49
Source:
Europressedienst.
Tableau 13-b
Cellules
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des exportations de cellules (en MW)
62
320
315
238
(Indice 2009 = 100)
100
516
508
384
Prix moyen des exportations (en EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
47
Source:
Europressedienst.
Tableau 13-c
Wafers
2009
2010
2011
Période d’enquête
Volume des exportations de wafers (en MW)
93
916
750
486
(Indice 2009 = 100)
100
985
806
523
Prix moyen des exportations (en EUR/kW)
850
590
530
480
(Indice 2009 = 100)
100
70
63
57
Source:
Europressedienst.
(215)
Sur la base de ce qui précède, il a été considéré que l’incidence des résultats à l’exportation de l’industrie de l’Union n’a pas été de nature à contribuer au préjudice important subi par l’industrie de l’Union. Par conséquent, les arguments avancés par les parties à cet égard ont dû être rejetés.
3.10. La découverte de gisements de gaz de schiste dans l’Union européenne
(216)
L’une des parties intéressées a affirmé que le préjudice subi par l’industrie de l’Union a été causé par la découverte de gisements de gaz de schiste dans l’Union et que les perspectives d’accroissement de la production de gaz de schiste bon marché dans l’Union ont entraîné une baisse des investissements publics et privés dans les projets liés aux énergies renouvelables.
(217)
L’enquête a révélé que la consommation du produit soumis à l’enquête a augmenté de manière significative tout au long de la période considérée, comme nous l’avons déjà mentionné au considérant 108 ci-dessus. En outre, elle n’a mis en lumière aucun élément de preuve matériel démontrant que le préjudice subi par l’industrie de l’Union serait dû à la découverte de gisements de gaz de schiste dans l’Union européenne. Cet argument a donc été rejeté.
3.11. Le système d’échange de quotas d’émission (SEQE) de l’Union européenne
(218)
Cette même partie intéressée a affirmé que le préjudice subi par l’industrie de l’Union avait été causé par le manque d’investissements réalisés dans la production d’énergie solaire en raison de la faiblesse des prix du marché des crédits carbone échangés dans le cadre du système d’échange de quotas d’émission de l’Union européenne.
(219)
Toutefois, aucun élément de preuve n’a été fourni et l’enquête n’a mis en lumière aucune circonstance matérielle confirmant ces allégations. Au contraire, l’enquête a révélé que la consommation du produit soumis à l’enquête avait augmenté de manière substantielle durant la période considérée. Cet argument a dès lors été rejeté.
3.12. Décisions de gestion
(220)
Certaines parties intéressées ont affirmé que le préjudice important subi par au moins un des producteurs de l’Union avait été causé par des décisions de gestion inappropriées. Ces allégations se fondaient sur les comptes annuels et certaines informations fournis dans une lettre envoyée par un actionnaire de la société aux autres actionnaires.
(221)
Aucune information contenue dans le dossier n’a démontré le caractère inhabituel ou inconsidéré de certaines décisions de gestion prises par la société concernée ni que celles-ci auraient eu une incidence sur l’ensemble de l’industrie de l’Union. Par conséquent, les arguments avancés à cet égard ont été rejetés.
3.13. Autres politiques gouvernementales
(222)
Une des parties intéressées a affirmé que le préjudice important subi par l’industrie de l’Union était dû à d’autres politiques gouvernementales telles que des politiques en matière d’énergies renouvelables, des politiques destinées à promouvoir l’innovation, des politiques en matière de réduction de la charge administrative, des politiques de facilitation des échanges et des réglementations en matière d’accès au réseau, étant donné que ces politiques profitent aux producteurs-exportateurs. Cependant, s’il est vrai que certaines de ces politiques sont susceptibles d’encourager les importations en provenance d’autres pays tiers et la croissance de l’industrie solaire en général, elles devraient également profiter à l’industrie de l’Union. Par ailleurs, ces politiques ne sont pas destinées à promouvoir de telles importations vers l’Union à des prix de dumping préjudiciables. Par conséquent, les arguments avancés à cet égard ont été rejetés.
3.14. Conclusion concernant le lien de causalité
(223)
L’enquête a établi qu’il existait un lien de causalité entre le préjudice important subi par l’industrie de l’Union les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC. D’autres causes de préjudice possibles, telles que les importations en provenance d’autres pays tiers, la consommation, les tarifs de rachat, d’autres soutiens financiers accordés à l’industrie de l’Union, la surcapacité, l’incidence du prix de la matière première, le préjudice auto-infligé, la concurrence des produits à couche mince, la crise financière et ses répercussions, les résultats à l’exportation de l’industrie de l’Union, la découverte de gisements de gaz de schiste dans l’Union européenne, des décisions de gestion, le système d’échange de quotas d’émission de l’Union européenne ou d’autres politiques gouvernementales ont été analysées et aucune de celles-ci n’a été considérée comme étant de nature à briser le lien de causalité établi entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
(224)
Sur la base de l’analyse présentée ci-dessus, qui a clairement distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie de l’Union des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il a été provisoirement conclu qu’il existait un lien de causalité entre les importations en dumping en provenance de la RPC et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union au cours de la période d’enquête.
F. INTÉRÊT DE L’UNION
1. Remarques préliminaires
(225)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, la Commission a examiné si, malgré les conclusions provisoires concernant l’existence d’un dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de l’Union d’adopter, en l’espèce, des mesures provisoires. L’examen de l’intérêt de l’Union a reposé sur une évaluation des divers intérêts en jeu, notamment ceux de l’industrie de l’Union, des sociétés actives sur les marchés en amont et en aval du secteur photovoltaïque, des importateurs, des utilisateurs et des consommateurs du produit concerné.
(226)
Quelque 150 opérateurs se sont fait connaître après l’ouverture de l’enquête. Des questionnaires spécifiques ont été envoyés à des importateurs indépendants, à des opérateurs en amont (parmi lesquels un producteur de matières premières et des fournisseurs d’équipements de production pour le produit soumis à l’enquête), à des opérateurs en aval (parmi lesquels des promoteurs de projets et des installateurs) et au BEUC, une organisation de consommateurs. Trois associations représentant divers opérateurs (industrie de l’Union, opérateurs en amont et en aval) du secteur photovoltaïque ont transmis des informations.
2. Intérêt de l’industrie de l’Union
(227)
Durant la période d’enquête, l’industrie de l’Union employait directement quelque 25 000 personnes dans la production et la vente du produit similaire.
(228)
L’enquête a permis d’établir que l’industrie de l’Union avait subi un préjudice important, causé par les produits importés en dumping depuis le pays concerné durant la période d’enquête. Il convient de rappeler qu’un certain nombre d’indicateurs de préjudice ont affiché une tendance à la baisse au cours de la période considérée. En particulier, les indicateurs de préjudice liés aux résultats financiers des producteurs de l’Union ayant coopéré, tels que la rentabilité, les flux de liquidités et le rendement des investissements, ont été gravement touchés au cours de la période considérée. En réalité, les producteurs de modules, de cellules et de wafers ont été déficitaires en 2011 et durant la période d’enquête. De ce fait, certains producteurs de l’Union ont déjà été contraints de fermer leurs sites de production, tandis que d’autres ont déposé leur bilan. En l’absence de mesures, il est fort probable que la situation économique de l’industrie de l’Union se dégrade encore davantage.
(229)
L’institution de mesures antidumping provisoires devrait rétablir des conditions d’échange équitables sur le marché de l’Union et permettre à l’industrie de l’Union d’aligner les prix du produit similaire de manière à refléter les coûts de production et à améliorer par la même occasion sa rentabilité. L’institution de mesures provisoires devrait également permettre à l’industrie de l’Union de regagner au moins une partie des parts de marché perdues durant la période considérée, ce qui permettrait d’améliorer sa situation financière globale. En outre, l’industrie de l’Union devrait bénéficier d’un meilleur accès aux capitaux et investir davantage dans la R&D et l’innovation dans le secteur photovoltaïque. Enfin, l’enquête a également mis en exergue un redémarrage possible de l’activité des producteurs de l’Union qui ont été contraints d’arrêter leur production sous l’effet de la pression des importations chinoises. Globalement, ce scénario permettrait non seulement de garantir les 25 000 emplois existants fournis par l’industrie de l’Union (durant la période d’enquête) mais aussi d’envisager raisonnablement un accroissement futur de la production et la création d’emplois.
(230)
En l’absence de mesures, il faut s’attendre à de nouvelles pertes de parts de marché et à une dégradation accrue de la rentabilité de l’industrie de l’Union. Cette situation deviendrait intenable à court et moyen terme. En conséquence, outre les nombreux producteurs de l’Union d’ores et déjà contraints de quitter le marché, comme indiqué au considérant 157 ci-dessus, d’autres producteurs pourraient déposer leur bilan, ce qui entraînerait la disparition de l’industrie de l’Union à court et moyen terme, avec de graves répercussions sur les emplois existants.
(231)
Il a donc été provisoirement conclu que l’institution de droits antidumping serait conforme à l’intérêt de l’industrie de l’Union.
3. Intérêt des importateurs indépendants
(232)
Comme indiqué au considérant 12 ci-dessus, seul un importateur sur les trois retenus dans l’échantillon avait pour principale activité la vente du produit concerné.
(233)
Il a été avancé que l’institution de mesures au regard du produit concerné aurait des répercussions néfastes sur l’activité des importateurs. Premièrement, l’institution de droits antidumping ne devrait pas conduire à la disparition de l’ensemble des importations en provenance de la RPC. Deuxièmement, bien qu’il soit probable que l’institution de mesures ait des effets néfastes sur la situation financière des importateurs qui se fournissent exclusivement en RPC, en raison de la hausse vraisemblable des importations en provenance d’autres pays tiers, les importateurs qui s’approvisionnent dans différents pays devraient pouvoir se tourner vers d’autres sources d’approvisionnement
(234)
Il a donc lieu de conclure provisoirement que l’institution de mesures au niveau proposé peut avoir certaines répercussions négatives sur la situation des importateurs indépendants du produit concerné.
4. Intérêt des importateurs en amont
(235)
Les opérateurs en amont sont avant tout présents dans la production de matières premières et dans l’ingénierie et la fabrication d’équipements destinés à la production du produit soumis à l’enquête. Huit opérateurs en amont ont répondu au questionnaire. Deux visites de vérification ont été effectuées, chez un producteur de matières premières et chez un fabricant d’équipements de production.
(236)
Globalement, durant la période d’enquête, pour les huit opérateurs en amont ayant coopéré, le pourcentage de l’activité relative au produit soumis à l’enquête variait de manière proportionnelle à leur activité totale. Cette branche représentait la totalité de l’activité pour une seule des sociétés ayant coopéré, tandis qu’elle représentait entre 6 et 80 % de l’activité totale des autres sociétés. En moyenne, durant la période d’enquête, l’activité relative au produit concerné représentait 41 % de l’activité totale des opérateurs en amont ayant coopéré. Sur le plan de l’emploi, les huit opérateurs en amont ayant coopéré employaient quelque 4 200 personnes durant la période d’enquête. La rentabilité variait selon chaque segment et chaque société, allant de taux élevés à des taux légèrement négatifs. L’enquête a révélé que les opérateurs qui ont enregistré une rentabilité négative ont souffert de la détérioration de la situation de l’industrie de l’Union, certains des clients perdus étant des producteurs de l’Union du produit soumis à l’enquête, et de la baisse de la consommation.
(237)
Les ventes des opérateurs en amont de l’Union couvraient l’Union européenne, la RPC et d’autres pays tiers. Durant la période d’enquête, la répartition moyenne des ventes se présentait comme suit: environ 20 % pour l’Union, près de 50 % pour la RPC et environ 30 % pour d’autres pays tiers.
(238)
Certaines parties du secteur en amont ont affirmé que l’institution de mesures antidumping nuirait à leurs activités étant donné que la RPC était leur principal exportateur. Elles ont allégué que ces droits réduiraient considérablement les importations du produit concerné vers l’Union en provenance de la RPC, ce qui entraînerait cette dernière à limiter les importations de silicium polycristallin et d’équipements de production en provenance de l’Union. En conséquence, les opérateurs en amont de l’Union seraient prétendument contraints de réduire leur activité et le nombre de leurs salariés.
(239)
Il convient tout d’abord de noter que l’objectif de l’institution de droits antidumping n’est pas d’empêcher les importations chinoises du produit concerné mais de rétablir des conditions de marché équitables. Par conséquent, les importations chinoises devraient continuer à approvisionner le marché de l’Union dans une certaine mesure mais à des prix raisonnables. En outre, l’enquête a révélé que les opérateurs en amont de l’Union sont généralement présents sur différents marchés nationaux et ne dépendent dès lors pas exclusivement de leurs exportations vers la RPC. Il est donc raisonnable de présumer que, sur le marché mondial des produits photovoltaïques, les opérateurs en amont de l’Union devraient probablement pouvoir compenser l’éventuelle baisse des exportations vers la RPC par des exportations vers d’autres marchés qui, selon les études de marché publiées, devraient augmenter. Quoi qu’il en soit, le marché chinois de l’énergie photovoltaïque étant dès à présent confronté à une importante surcapacité de production, il est peu probable que les fabricants d’équipements de l’Union puissent y vendre beaucoup plus d’équipements de production à court et moyen terme.
(240)
Eu égard à ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’incidence des droits antidumping sur les fabricants d’équipements ne devrait pas être significative, tandis qu’elle pourrait être négative à court terme sur le fournisseur de matières premières en raison d’une possible diminution de ses ventes sur le marché chinois.
5. Intérêt des opérateurs en aval
(241)
Les opérateurs en aval sont avant tout présents dans le développement de projets, le marketing et la communication, et les installations photovoltaïques. Bien que treize opérateurs en aval aient répondu au questionnaire, seules sept réponses étaient suffisamment complètes pour faire l’objet d’une évaluation valable. Deux visites de vérification ont été effectuées, auprès d’une société active dans le développement de projets photovoltaïques et d’un installateur. Lors de l’examen des réponses au questionnaire fournies par les 36 importateurs indépendants ayant coopéré, il s’est avéré qu’un certain nombre d’entre eux auraient en réalité pu être qualifiés d’opérateurs en aval étant donné que leur activité principale était l’installation de produits photovoltaïques. Cette question sera approfondie dans la suite de l’enquête.
(242)
Globalement, le pourcentage de l’activité liée au produit soumis à l’enquête des opérateurs en aval varie par rapport à leur activité totale. Durant la période d’enquête, elle représentait en moyenne 41 % de l’activité totale. Durant cette même période, la rentabilité des opérateurs ayant coopéré au regard du produit soumis à l’enquête atteignait en moyenne environ 11 % de l’activité totale. Sur le plan de l’emploi, les sept opérateurs en aval ayant coopéré employaient quelque 550 personnes durant la période d’enquête.
(243)
Il a été avancé que les mesures antidumping n’étaient pas dans l’intérêt de l’Union car elles entraîneraient une hausse des prix des modules, ce qui découragerait les utilisateurs finals/consommateurs à installer des produits photovoltaïques. En conséquence, les opérateurs en aval seraient confrontés à une baisse de commandes et seraient contraints de réduire leur activité. Cette analyse, présentée au cours de l’enquête, se fondait sur une étude réalisée par Prognos sur les pertes d’emplois probables. Cette étude prévoit que la grande majorité des emplois générés par le secteur photovoltaïque de l’Union est menacée par l’institution de droits antidumping. Elle met en exergue des estimations fournies par l’European Photovoltaic Industry Association (EPIA), selon lesquelles le nombre total d’emplois directs existants en 2011 pour tous les segments du marché photovoltaïque de l’Union, incluant les producteurs de l’Union, les importateurs et les opérateurs en amont et en aval, s’élèverait à 265 000 unités. En se basant sur ces estimations de 2011 relatives aux emplois directs totaux générés par le secteur photovoltaïque, l’étude de Prognos est arrivée à la conclusion selon laquelle, sur ces 265 000 emplois, jusqu’à 242 000 seront perdus en l’espace de trois ans, en fonction du niveau de droits imposé. La plupart de ces pertes d’emplois devraient prétendument toucher le secteur en aval qui, selon Prognos, employait quelque 220 000 personnes en 2011.
(244)
L’enquête n’a pas confirmé le scénario susmentionné et faisait état d’un nombre beaucoup plus restreint d’emplois directs générés par le secteur photovoltaïque de l’Union en 2011, durant la période d’enquête et en 2012.
(245)
Tout d’abord, l’enquête a émis des doutes quant à l’exactitude du nombre total d’emplois directs générés par le secteur photovoltaïque, tel qu’avancé par l’association européenne de l’industrie photovoltaïque. En particulier, au cours de la visite de vérification effectuée auprès de l’EPIA, il s’est avéré que les données utilisées pour arriver aux 265 000 unités étaient imprécises et ne permettaient pas de tirer une telle conclusion. En réalité, les informations obtenues durant la visite de vérification indiquent que la marge d’erreur du calcul réalisé pour connaître le nombre d’emplois directs générés en 2011 par le secteur photovoltaïque pourrait atteindre 20 %. En outre, les estimations incluent l’emploi créé dans d’autres pays européens ne faisant pas partie de l’Union européenne ainsi que l’emploi lié aux produits à couche mince, qui ne sont pas soumis à l’enquête.
(246)
En dépit de ces doutes, même si les estimations initiales en matière d’emploi avaient été utilisées aux fins de l’évaluation de l’incidence des mesures, la Commission se doit de formuler les observations qui suivent. Les estimations concernent les emplois générés par le secteur photovoltaïque européen en 2011, année qui a été marquée par un très grand nombre d’installations photovoltaïques au sein de l’Union (correspondant à environ 20 GW). Il est raisonnable de supposer qu’en raison de la baisse du nombre d’installations, qui a atteint environ 17,5 GW durant la période d’enquête et 15 GW en 2012, le nombre d’emplois générés par le secteur en aval en particulier a diminué de la même manière puisqu’étant directement lié au niveau des installations. À cet égard, certaines publications de la presse spécialisée ont indiqué qu’en Allemagne, qui représente le plus gros marché national, entre 2011 et 2012, l’emploi lié au secteur photovoltaïque a chuté de 128 000 à 100 000 unités, en tenant compte des emplois créés par les producteurs. En outre, l’enquête a soulevé de sérieux doutes sur le fait que le chiffre avancé tienne uniquement compte des emplois à temps plein exclusivement dédiés à l’industrie photovoltaïque. À cet égard, l’enquête a révélé que l’activité photovoltaïque, notamment dans le secteur en aval, ne constitue généralement qu’une partie d’une activité beaucoup plus large, la principale activité étant consacrée aux installations électriques ou de chauffage, à la plomberie, etc.
(247)
Eu égard à ce qui précède, il est vraisemblable que l’institution de mesures conduise à une hausse des prix au sein de l’Union au regard du produit soumis à l’enquête, susceptible d’entraîner à court terme une diminution du nombre d’installations photovoltaïques. Cependant, les emplois liés à ce segment du marché ne sont susceptibles d’être touchés que dans une mesure limitée compte tenu de ce qui suit. Premièrement, l’activité liée au secteur photovoltaïque ne constitue, du moins pour certains installateurs, qu’une partie de leurs activités, d’autant plus qu’il s’agit d’une activité saisonnière. De ce fait, les installateurs devraient pouvoir mener d’autres activités en cas de baisse de la demande d’installations photovoltaïques. Étant donné le caractère contraignant des objectifs fixés au niveau de l’Union européenne pour les États membres, il faut s’attendre à ce qu’une baisse de la demande d’installations solaires se traduise par une demande accrue pour d’autres solutions en matière d’énergie renouvelable et d’efficacité énergétique. Il est vraisemblable que de nombreux salariés du secteur en aval possèdent les qualifications nécessaires pour tirer profit de la hausse de la demande dans ces secteurs adjacents. Deuxièmement, étant donné les bénéfices actuellement réalisés dans le secteur en aval (voir le considérant 242), les installateurs devraient être en mesure d’absorber une partie de cette hausse des prix en limitant ainsi ses effets sur les prix finaux et sur la demande d’installations photovoltaïques.
(248)
Indépendamment de l’institution de droits antidumping, les prévisions publiées sur la demande relative aux installations photovoltaïques mettent en exergue une probable contraction de la demande en 2013, avec des installations annuelles correspondant à une production située entre 9,8 et 16,5 GW, ce qui, en tout état de cause, devrait avoir des répercussions négatives sur le nombre d’emplois liés au secteur en aval.
(249)
Enfin, il convient de noter que la hausse des prix des produits photovoltaïques semble inévitable étant donné que la production de la RPC destinée à approvisionner l’Union apparaît largement déficitaire, ce qui n’est pas viable à terme.
(250)
Sur la base de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’incidence des droits antidumping sur les opérateurs en aval devrait être dans une certaine mesure négative à court terme, en raison d’une diminution encore plus marquée du nombre d’installations par rapport au scénario où il n’y aurait pas imposition de droits, tel que pressentie par les plus grands centres de recherche, et dans la mesure où ces droits ne seraient pas absorbés par les opérateurs en aval. Malgré la baisse possible de la demande d’installations photovoltaïques, les installateurs devraient être en mesure de mener d’autres activités, qu’elles soient liées à d’autres sources d’énergie verte ou à l’activité principale des installateurs, comme indiqué ci-dessus.
6. Intérêt des utilisateurs finals (consommateurs)
(251)
Aucune partie représentant directement les intérêts des utilisateurs finals, comme par exemple des associations de consommateurs, n’a transmis de données. Dans ce cas, il a dès lors été fait référence à deux types d’utilisateurs finals: les consommateurs (ménages) et les autres utilisateurs finals (institutions, sociétés, etc.). L’enquête a révélé que seul un quart environ des installations photovoltaïques existantes de l’Union (installations «en toiture» ou «petites installations») ont été demandées par des consommateurs. Les autres installations (montées au sol ou industrielles et commerciales de plus grande envergure) ont été demandées par d’autres utilisateurs finals.
(252)
Plusieurs parties ont affirmé que si des droits antidumping étaient institués, les consommateurs subiraient une hausse de prix des modules photovoltaïques. Bien qu’il soit probable que l’institution de droits antidumping donne lieu à une certaine hausse de prix des modules photovoltaïques sur le marché de l’Union, il est probable que les consommateurs et les autres utilisateurs finals n’en ressentent les effets que dans une mesure limitée puisque l’enquête a montré que le prix d’un module représentait jusqu’à 50 % du coût total d’une installation photovoltaïque. Au vu des marges bénéficiaires réalisées par les promoteurs de projets et les installateurs, il est raisonnable de supposer que l’éventuelle hausse des prix des modules pour le consommateur sera, du moins en partie, absorbée et par conséquent atténuée. Sur la base des données disponibles, il y a lieu de conclure provisoirement que les mesures au niveau de droits proposé seront en partie absorbées par la chaîne d’approvisionnement et, partant, n’entraîneront pas nécessairement de hausse des prix pour le consommateur au niveau de la vente au détail.
(253)
Il convient également de noter qu’en l’absence de droits antidumping, la disparition probable de l’industrie de l’Union pourrait laisser le consommateur face à une seule source d’approvisionnement de modules dans le futur. Dans cette hypothèse, les producteurs-exportateurs chinois seraient en mesure de renforcer davantage leur position de force sur le marché, ce qui pourrait donner lieu à une hausse des prix à court ou moyen terme, au détriment des consommateurs/utilisateurs finals. Quoi qu’il en soit, comme indiqué ci-dessus, la hausse des prix devrait être inévitable du fait que la production de la RPC est déficitaire.
(254)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’institution de mesures devrait, dans l’ensemble, avoir une incidence limitée sur les consommateurs et les autres utilisateurs finals, et ce, indépendamment du rôle joué par les régimes de soutien nationaux destinés à stimuler la demande d’installations photovoltaïques, comme indiqué au considérant 182 ci-dessus. Si les régimes d’aide nationaux étaient adaptés à la hausse des prix des panneaux solaires (en augmentant les FIT), les répercussions sur le consommateur seraient inexistantes.
7. Autres arguments
(255)
Certaines parties ont affirmé que l’industrie de l’Union n’était pas en mesure d’approvisionner le marché de l’Union européenne en quantité suffisante et que, par conséquent, l’institution de droits antidumping risquait fort d’entraîner une pénurie au sein de l’Union et, partant, une nouvelle hausse des prix du produit concerné.
(256)
L’enquête a conclu que cet argument était injustifié. L’industrie de l’Union sous-utilise ses capacités de production depuis 2009. Durant la période d’enquête, le taux d’utilisation de la capacité de production de modules de l’Union s’élevait à 41 %, avec une capacité de réserve additionnelle d’environ 5,7 GW, le taux d’utilisation de la capacité de production de cellules de l’Union s’élevait à 63 %, avec une capacité de réserve additionnelle d’environ 1,2 GW, et le taux d’utilisation de la capacité de production de wafers de l’Union s’élevait à 55 %, avec une capacité de réserve additionnelle d’environ 1,6 GW. Par conséquent, grâce à la capacité de réserve, l’industrie de l’Union serait en mesure de regagner une nouvelle part de marché à court terme. À moyen terme également, il est raisonnable de supposer que l’industrie de l’Union développera sa capacité de production de manière à pouvoir réaliser de plus grandes économies d’échelle et à faire baisser les prix en conséquence. En outre, d’autres sources d’approvisionnement au niveau mondial sont également présentes sur le marché de l’Union et pourraient entrer en jeu si les importations de produits chinois venaient à diminuer. L’enquête a révélé que la capacité de réserve actuelle de la production non chinoise en dehors de l’Union européenne s’élevait, durant la période d’enquête, à 5,6 GW pour les modules, à 6 GW pour les cellules et à 6 GW pour les wafers. Il est donc conclu que la capacité de réserve totale de l’Union européenne et des autres producteurs en dehors de l’Union européenne est suffisante pour compenser, à court terme, l’éventuelle diminution des importations chinoises eu égard à la demande d’installations photovoltaïques prévue au sein de l’Union européenne pour 2013 (entre 9,8 et 16,5 GW) et 2014 (entre 9 et 17,1 GW), selon les estimations des principaux centres de recherche tels que l’EPIA.
(257)
Certaines parties ont également allégué que l’institution de droits antidumping pour le produit concerné nuira au développement du marché photovoltaïque en Europe et qu’en conséquence, les objectifs d’Europe 2020 relatifs aux énergies renouvelables et à la réduction des émissions de gaz à effet de serre ne seront pas atteints.
(258)
Tout d’abord, les objectifs d’Europe 2020 ne dépendent pas exclusivement de l’énergie solaire. D’autres énergies vertes sont tout aussi importantes, telles que l’énergie éolienne, la biomasse ou l’énergie hydroélectrique. Aucun pourcentage particulier n’étant fixé pour l’énergie solaire au regard des objectifs d’Europe 2020, le nombre légèrement plus faible d’installations photovoltaïques ne devrait pas accroître le coût global de la stratégie Europe 2020. Par ailleurs, le prix des panneaux solaires est un facteur parmi bien d’autres aussi importants et indispensables au développement de l’industrie photovoltaïque en Europe, à savoir un cadre juridique et financier favorable aux niveaux européen et national, un meilleur accès au financement de projets liés aux énergies renouvelables et les investissements dans la R&D. En ce qui concerne le financement de projets solaires, l’institution de droits antidumping renforcera la position de l’industrie de l’Union et le secteur photovoltaïque dans son ensemble. En conséquence, elle facilitera vraisemblablement l’accès aux capitaux tant pour l’industrie de l’Union que pour les investisseurs du secteur photovoltaïque. Enfin, il convient de rappeler que l’objectif des droits antidumping n’est pas d’empêcher les importations chinoises mais de rétablir des règles de concurrence équitables. Les données relatives aux bénéfices réalisés dans le secteur en aval laissent supposer que toute hausse de prix du produit concerné sera en partie absorbée par les opérateurs de ce secteur. Par conséquent, le prix des modules ne devrait pas augmenter de manière significative pour les utilisateurs finals/consommateurs et la demande d’installations solaires devrait rester conforme aux prévisions.
(259)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’institution de mesures ne devrait pas, dans l’ensemble, avoir d’incidence négative significative sur d’autres politiques de l’Union européenne.
8. Conclusion concernant l’intérêt de l’Union
(260)
Les effets globalement positifs sur l’industrie de l’Union compensent les éventuels effets néfastes sur d’autres opérateurs du secteur photovoltaïque, y compris les consommateurs et les autres utilisateurs finals.
(261)
Au vu de ce qui précède et sur la base des informations disponibles concernant l’intérêt de l’Union, il est provisoirement conclu qu’aucune raison impérieuse ne s’oppose à l’institution de mesures provisoires à l’encontre des importations du produit concerné originaire de la RPC.
G. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(262)
Au vu des conclusions concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de l’Union, il est considéré que des mesures antidumping provisoires devraient être instituées afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie de l’Union par les importations faisant l’objet d’un dumping.
1. Niveau d’élimination du préjudice
(263)
Pour déterminer le niveau de ces mesures, il a été tenu compte des marges de dumping établies et du montant de droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par les producteurs de l’Union, sans pour autant excéder les marges de dumping constatées.
(264)
Lors du calcul du montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que toute mesure devrait permettre à l’industrie de l’Union de couvrir ses coûts de production et de réaliser le bénéfice avant impôt que l’industrie en question pouvait raisonnablement escompter dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations en dumping, sur les ventes du produit similaire dans l’Union. Sur la base des données fournies par le plaignant, une marge bénéficiaire correspondant à 10 % du chiffre d’affaires a donc été considérée comme le minimum que l’industrie de l’Union aurait pu escompter en l’absence de dumping préjudiciable.
(265)
Sur cette base, un prix non préjudiciable du produit similaire a été calculé pour l’industrie de l’Union. Ce prix non préjudiciable a été obtenu en ajoutant la marge bénéficiaire susmentionnée de 10 % au coût de production des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon durant la période d’enquête.
(266)
La hausse de prix nécessaire a donc été déterminée en comparant, d’une part, le prix moyen pondéré à l’importation pour les producteurs-exportateurs chinois de l’échantillon, tel qu’établi pour le calcul de la sous-cotation, dûment ajusté pour tenir compte des coûts d’importation et des droits de douane, et, d’autre part, le prix moyen pondéré non préjudiciable du produit similaire vendu par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon sur le marché de l’Union au cours de la période d’enquête. Toute différence résultant de cette comparaison a ensuite été exprimée en pourcentage de la valeur CAF moyenne pondérée à l’importation.
2. Mesures provisoires
(267)
Compte tenu de ce qui précède, et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il est considéré que des mesures antidumping provisoires devraient être instituées sur les importations de modules photovoltaïques en silicium cristallin et leurs composants essentiels (cellules et wafers), originaires ou en provenance de la RPC, au niveau des marges les plus faibles de dumping et de préjudice constatées, conformément à la règle du droit moindre.
(268)
Compte tenu du degré élevé de coopération des producteurs-exportateurs chinois, le droit applicable à «toutes les autres sociétés» a été établi au niveau du droit le plus élevé institué pour les sociétés respectivement retenues dans l’échantillon ou ayant coopéré à l’enquête. Le droit applicable à «toutes les autres sociétés» sera imposé aux sociétés qui n’ont pas coopéré à l’enquête.
(269)
En ce qui concerne les sociétés chinoises non retenues dans l’échantillon figurant sur la liste annexée, le taux du droit provisoire a été établi au niveau de la moyenne pondérée des taux applicables aux sociétés de l’échantillon.
(270)
Les droits antidumping provisoires proposés s’établissent comme suit.
Société
Marge de dumping
Marge de préjudice
Taux de droit
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Autres sociétés ayant coopéré (annexe)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Toutes les autres sociétés
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Les mesures antidumping susmentionnées sont provisoirement instituées sous la forme de droits ad valorem.
(272)
Les taux de droit antidumping individuels indiqués dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Par conséquent, ils reflètent la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit applicable à «toutes les autres sociétés» à l’échelle nationale) s’appliquent ainsi exclusivement aux importations de produits originaires de la République populaire de Chine fabriqués par ces sociétés et donc par les entités juridiques spécifiques dont le nom est mentionné. Les produits importés fabriqués par toute société dont le nom n’est pas spécifiquement mentionné dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et seront soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(273)
Toute demande d’application de ces taux de droit individuels (par exemple, à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (8) et contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, toute modification des activités de l’entreprise liées à la production ainsi qu’aux ventes intérieures et à l’exportation qui résultent de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Le règlement sera modifié, au besoin, par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant de taux de droits individuels.
(274)
Afin d’assurer une mise en pratique en bonne et due forme du droit antidumping, le niveau de droit relatif à l’ensemble des autres sociétés devrait s’appliquer non seulement aux producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré, mais aussi aux producteurs qui n’ont effectué aucune exportation vers l’Union pendant la période d’enquête.
(275)
Comme indiqué à la section 5 de l’avis d’ouverture, la Commission est en voie de déterminer si toutes les importations du produit concerné en provenance de la RPC peuvent être considérées comme originaires de la RPC. Cette précision est particulièrement importante dans le cas de modules susceptibles d’incorporer des composants et des pièces provenant d’autres pays. Conformément à l’article 1er, paragraphe 3, du règlement antidumping de base, le pays exportateur d’un produit importé en dumping peut être un pays intermédiaire. Il convient de noter que la plainte porte sur des importations en provenance de la RPC sans aucune précision sur leur origine. Enfin, les enquêtes antidumping et antisubventions effectuées par les États-Unis au regard des importations du même produit en provenance de la RPC ont souligné la complexité des opérations de production et d’assemblage susceptibles de conférer ou non l’origine du produit (9). Au vu de ces considérations et sans préjudice de la conclusion définitivement tirée sur ces questions, il est jugé opportun que les mesures couvrent le produit soumis à l’enquête originaire ou en provenance de la RPC, à moins que le produit ne soit un produit en transit au sens de l’article V du GATT.
(276)
Comme indiqué au considérant 3, en adoptant le règlement (UE) no 182/2013 de la Commission du 1er mars 2013, la Commission a soumis à enregistrement les importations du produit concerné originaires ou en provenance de la RPC et ce, en vue d’une éventuelle application rétroactive des mesures antidumping et antisubventions, au titre de l’article 10, paragraphe 4, du règlement de base et de l’article 16, paragraphe 4, du règlement (CE) no 597/2009 du Conseil du 11 juin 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet de subventions de la part de pays non membres de la Communauté européenne (ci-après le «règlement antisubventions de base») (10).
(277)
Sur la base de ce qui précède, en ce qui concerne la présente enquête antidumping, il convient de mettre fin à l’enregistrement des importations, conformément à l’article 14, paragraphe 5, du règlement de base.
(278)
En ce qui concerne l’enquête antisubventions parallèle ouverte par la Commission au titre de l’article 10 du règlement antisubventions de base, à la suite d’un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne le 8 novembre 2012 (11), il convient de poursuivre l’enregistrement des importations conformément à l’article 24, paragraphe 5, du règlement antisubventions de base.
(279)
Aucune décision relative à une éventuelle application rétroactive de mesures antidumping ne peut être prise à ce stade de la procédure.
(280)
Eu égard aux circonstances exceptionnelles de la présente procédure, notamment le fait qu'elle porte sur un produit qui s'adresse à un marché pour lequel la stabilité des approvisionnements est essentielle dans le court terme, il est jugé approprié d’introduire progressivement les mesures antidumping provisoires. L’industrie de l'Union ayant subi le préjudice résultant des pratiques commerciales déloyales du pays concerné surtout pendant la période d’enquête, les producteurs de l'Union ne seront pas en mesure de fournir immédiatement les quantités nécessaires si les importations chutent à la suite de l'instauration de mesures. L’introduction progressive du droit antidumping permettra à l'industrie de l'Union d'accroître son offre à court terme. En outre, en donnant à l’industrie de l'Union suffisamment de temps pour augmenter ses niveaux de production, le produit concerné restera disponible en quantités raisonnables pour pouvoir satisfaire la demande. Par conséquent, il est jugé approprié d'introduire le droit en deux étapes.
I. DISPOSITION FINALE
(281)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans le règlement de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. En outre, il convient de préciser que les conclusions relatives à l’institution d’un droit antidumping établies aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent devoir être réexaminées pour les besoins de l’adoption de toute mesure définitive,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations de modules ou panneaux photovoltaïques en silicium cristallin, cellules et wafers du type utilisé dans les modules ou panneaux photovoltaïques en silicium cristallin (l’épaisseur des cellules et des wafers n’excédant pas 400 μm), relevant actuellement des codes NC ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 et ex 8541 40 90 (codes TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 et 8541409039) et originaires ou en provenance de la République populaire de Chine, sauf si ces produits sont en transit au sens de l'article V du GATT.
Les types de produit suivants sont exclus de la définition du produit concerné:
-
les chargeurs solaires composés de moins de six cellules, portatifs et servant à alimenter des appareils en électricité ou à recharger des batteries,
-
les produits photovoltaïques à couche mince,
-
les produits photovoltaïques en silicium cristallin intégrés de façon permanente dans des appareils électriques dont la fonction est autre que la production d’électricité et qui consomment l’électricité générée par la ou les cellule(s) photovoltaïque(s) en silicium cristallin.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, du produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-dessous, s’établit comme suit:
i)
de la date d'entrée en vigueur du présent règlement jusqu'au 5 août 2013:
Société
Taux de droit
Toutes les sociétés
11,8 %
ii)
à compter du 6 août 2013:
Société
Taux de droit
Code additionnel TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
37,3 %
B797
Sociétés énumérées à l’annexe
47,6 %
Toutes les autres sociétés
67,9 %
B999
3. La mise en libre pratique, dans l’Union, du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent demander à être informées des détails sous-tendant les faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le règlement (UE) no 182/2013 est modifié comme suit:
1)
Un nouveau titre G ainsi qu’un nouveau considérant 22 sont ajoutés:
«G. CESSATION DE L’ENREGISTREMENT AUX FINS DE LA DÉFENSE CONTRE LES IMPORTATIONS FAISANT L’OBJET D’UN DUMPING
(22)
À compter du 6 juin 2013, un droit antidumping provisoire est appliqué aux fins de la défense contre les importations faisant l’objet d’un dumping. Il n’est dès lors plus nécessaire d’enregistrer les importations aux fins de la défense contre les importations faisant l’objet d’un dumping.»
2)
À l’article 1er, paragraphe 1, les termes «à l’article 14, paragraphe 5, du règlement (CE) no 1225/2009 et» sont supprimés.
Article 4
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 4 juin 2013.