РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1275/2013 НА КОМИСИЯТА
от 6 декември 2013 година
за изменение на приложение I към Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на максимално допустимите граници за арсен, кадмий, олово, нитрити, етерично синапено масло и вредни ботанически примеси
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 май 2002 г. относно нежеланите вещества в храните за животни (1), и по-специално член 8, параграф 1 от нея,
като има предвид, че:
(1)
С Директива 2002/32/ЕО се забранява използването на продукти, предназначени за хранене на животни, които съдържат нива на нежелани вещества над максимално допустимите граници, посочени в приложение I към същата директива.
(2)
Някои формулации с дългосрочно действие на допълващи фуражи, предназначени за специфични хранителни цели, с висока концентрация на микроелементи неизбежно съдържат количества арсен, кадмий или олово над максимално допустимите граници, установени за посочените тежки метали в допълващите фуражи. По-високите максимално допустими граници за тези тежки метали във формулации с дългосрочно действие обаче не пораждат рискове за здравето на животните и за общественото здраве или за околната среда, тъй като експозицията на животните към тежки метали при употребата на тези конкретни формулации с дългосрочно действие е значително по-ниска от тази при други допълващи фуражи, съдържащи микроелементи. Поради това е целесъобразно да се определят по-високи максимално допустими граници за посочените тежки метали в такива формулации с дългосрочно действие с високи нива на съдържание на микроелементи.
(3)
Налице са данни, че равнището на арсен във фуражната добавка железен карбонат след промяна на района на производство в някои случаи надвишава настоящата максимално допустима граница. За да се гарантира снабдяването с железен карбонат на европейския пазар, е целесъобразно да се увеличи максимално допустимата граница на арсен в железния карбонат. Посоченото увеличение не влияе неблагоприятно на здравето на животните и на общественото здраве или на околната среда, тъй като максимално допустимите граници, установени за арсен в допълващи и пълноценни фуражи, остават непроменени.
(4)
Неотдавна референтната лаборатория на Европейския съюз за тежки метали във фуражите и храните (EURL-HM) установи значителна разлика между аналитичните резултати, получени при прилагане на различните методи на екстракция, използвани понастоящем за определяне на олово в каолинова глина и във фуражи, съдържащи каолинова глина (2). Преди не се наблюдаваха значителни разлики между равнищата на тежки метали в минералните фуражи при прилагане на различни методи на екстракция (3). Максимално допустимите граници за тежки метали се отнасят до „аналитично определяне на олово, при което екстракцията се извършва в азотна киселина (5 % w/w) в продължение на 30 минути при температура на кипене“. Следователно е целесъобразно да се предвиди използването на посочения метод на екстракция за определяне на олово в каолинова глина.
(5)
Понастоящем не се прилагат максимално допустими граници по отношение на нитрити в продукти и странични продукти, получени от захарно цвекло и захарна тръстика, както и от производство на нишесте. В светлината на развитието на научните и техническите познания същият подход следва да се прилага за продукти и странични продукти от производството на алкохолни напитки.
(6)
В светлината на развитието на научните и техническите познания е целесъобразно да се определи същата максимално допустима граница за етерично синапено масло в Camelina sativa и за продукти, получени от нея, както за кюспето от рапично семе.
(7)
Видовете Brassica са посочени като вредни ботанически примеси поради високото им съдържание на етерично синапено масло (изразено като алил изотиоцианати). В своето становище относно глюкозинолатите (алил изотиоцианати) като нежелани вещества в храните за животни (4) Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) заключи, че неблагоприятните въздействия при животни са свързани като цяло с общото количество глюкозинолати в хранителния режим. Ако се измерва общото количество глюкозинолати, ще се открият и примеси, причинени от наличието на продукти от Brassica juncea ssp., Brassica nigra и Brassica carinata. Поради това е целесъобразно от раздел VI на приложение I за вредните ботанически примеси да бъдат заличени продуктите, получени от тези видове, с изключение на семената, а по отношение на фуражните суровини, получени от тези видове Brassica, да се определи същата максимално допустима граница за етерично синапено масло, както за кюспето от рапично семе.
(8)
Целесъобразно е да се използват наименованията на фуражните суровини, както са посочени в Регламент (ЕС) № 68/2013 на Комисията от 16 януари 2013 г. относно Каталога на фуражните суровини (5).
(9)
Поради това Директива 2002/32/ЕО следва да бъде съответно изменена.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложение I към Директива 2002/32/ЕО се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 6 декември 2013 година.
RÈGLEMENT (UE) No 1275/2013 DE LA COMMISSION
du 6 décembre 2013
modifiant l’annexe I de la directive 2002/32/CE du Parlement européen et du Conseil en ce qui concerne les teneurs maximales en arsenic, en cadmium, en plomb, en nitrite, en essence volatile de moutarde et en impuretés botaniques nuisibles
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu la directive 2002/32/CE du Parlement européen et du Conseil du 7 mai 2002 sur les substances indésirables dans les aliments pour animaux (1), et notamment son article 8, paragraphe 1,
considérant ce qui suit:
(1)
La directive 2002/32/CE interdit l’utilisation de produits destinés aux aliments pour animaux dont les teneurs en substances indésirables dépassent les teneurs maximales fixées dans son annexe I.
(2)
Certaines formulations retardantes d’aliments complémentaires visant des objectifs nutritionnels particuliers et ayant une concentration élevée d’oligo-éléments présentent inévitablement une teneur en arsenic, en cadmium ou en plomb dépassant les teneurs maximales établies pour ces métaux lourds dans les aliments complémentaires. Toutefois, une élévation des teneurs maximales en ces métaux lourds des formulations retardantes ne comporte aucun risque pour la santé animale, la santé publique ou l’environnement, car l’exposition des animaux aux métaux lourds due à l’utilisation de ces formulations retardantes spécifiques est beaucoup plus faible que celle due à l’utilisation d’autres aliments complémentaires contenant des oligo-éléments. Par conséquent, il y a lieu d’établir des teneurs maximales en ces métaux lourds plus élevées pour ces formulations retardantes présentant des teneurs en oligo-éléments élevées.
(3)
Des données indiquent qu’à la suite d’un changement de zone de production, la teneur en arsenic de l’additif «carbonate de fer» dépasse, dans certains cas, la teneur maximale actuellement fixée. Afin de garantir l’approvisionnement du marché européen en carbonate de fer, il y a lieu d’augmenter la teneur maximale en arsenic du carbonate de fer. Cette augmentation n’a pas d’effets nuisibles sur la santé animale, la santé publique ou l’environnement, car la teneur maximale en arsenic établie pour les aliments complémentaires et les aliments complets pour animaux reste inchangée.
(4)
Récemment, le laboratoire de référence de l’Union européenne pour les métaux lourds dans les aliments pour animaux et les denrées alimentaires a mis en évidence une différence significative entre les résultats analytiques obtenus grâce à l’application de différentes méthodes d’extraction actuellement utilisées pour la détermination du plomb dans les argiles kaolinitiques et les aliments contenant des argiles kaolinitiques (2). Avant, l’application de différentes méthodes d’extraction ne montrait aucune différence significative entre les teneurs en métaux lourds des aliments minéraux (3). Les teneurs maximales en métaux lourds des aliments pour animaux sont liées à «une détermination analytique du plomb, l’extraction s’effectuant dans de l’acide nitrique (5 % p/p) pendant trente minutes à la température d’ébullition». Par conséquent, il y a lieu de prévoir l’utilisation de cette méthode d’extraction pour la détermination du plomb dans les argiles kaolinitiques.
(5)
En ce qui concerne le nitrite, pour les produits et sous-produits de betteraves sucrières, de cannes à sucre et de la production d’amidon, aucune teneur maximale ne s’applique pour l’instant. Compte tenu de l’évolution des connaissances scientifiques et techniques, il devrait en être de même pour les produits et sous-produits de la production de boissons alcooliques.
(6)
Compte tenu de l’évolution des connaissances scientifiques et techniques, il y a lieu de fixer la teneur maximale en essence volatile de moutarde de Camelina sativa et ses produits dérivés au même niveau que pour les tourteaux de colza.
(7)
Les espèces du genre Brassica ont été inscrites comme impuretés botaniques nuisibles en raison de leur teneur élevée en essence volatile de moutarde (s’exprimant sous la forme d’isothiocyanates d’allyle). L’Autorité européenne de sécurité des aliments (EFSA) a conclu, dans son avis sur les glucosinolates (isothiocyanates d’allyle) comme substances indésirables dans les aliments pour animaux (4), qu’il existe généralement une corrélation entre les effets nuisibles chez les animaux et la quantité de glucosinolates totaux dans l’alimentation. Si la quantité de glucosinolates totaux est mesurée, des impuretés dues à la présence de produits issus de Brassica juncea ssp., de Brassica nigra et de Brassica carinata seraient également détectées. Par conséquent, il convient de supprimer les produits de ces espèces, à l’exception des graines, de la section VI de l’annexe I relative aux impuretés botaniques nuisibles et de fixer, pour les matières premières des aliments pour animaux dérivées de ces espèces du genre Brassica, la même teneur maximale en essence volatile de moutarde que pour les tourteaux de colza.
(8)
Il convient d’utiliser la dénomination des matières premières pour aliments des animaux prévue dans le règlement (UE) no 68/2013 de la Commission du 16 janvier 2013 relatif au catalogue des matières premières pour aliments des animaux (5).
(9)
Il convient dès lors de modifier la directive 2002/32/CE en conséquence.
(10)
Les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité permanent de la chaîne alimentaire et de la santé animale,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
L’annexe I de la directive 2002/32/CE est modifiée conformément à l’annexe du présent règlement.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 6 décembre 2013.