РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) No 904/2014 DE LA COMMISSION
du 20 août 2014
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de glutamate monosodique originaire d'Indonésie
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1), et notamment son article 7,
après consultation des États membres,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture
(1)
Le 29 novembre 2013, la Commission européenne (ci-après la «Commission») a ouvert une enquête antidumping concernant les importations dans l'Union de glutamate monosodique originaire d'Indonésie (ci-après le «pays concerné»). Elle a publié un avis d'ouverture au Journal officiel de l'Union européenne (2) (ci-après l'«avis d'ouverture»).
(2)
À la même date, la Commission a annoncé l'ouverture d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1225/2009 (ci-après le «règlement de base»), concernant les mesures antidumping définitives applicables aux importations de glutamate monosodique originaire de la République populaire de Chine (ci-après la «Chine»), par un avis publié au Journal officiel de l'Union européenne (3).
(3)
La Commission a ouvert l'enquête à la suite d'une plainte déposée, le 16 octobre 2013, par Ajinomoto Foods Europe SAS (ci-après le «plaignant»), l'unique producteur de l'Union de glutamate monosodique, représentant donc 100 % de la production totale de l'Union de glutamate monosodique. La plainte contenait des éléments attestant à première vue l'existence du dumping et du préjudice important en résultant, qui ont été jugés suffisants pour justifier l'ouverture de la procédure.
1.2. Parties intéressées
(4)
Dans l'avis d'ouverture, la Commission a invité toutes les parties intéressées à la contacter afin de participer à l'enquête. En outre, la Commission a officiellement informé le plaignant, les producteurs-exportateurs connus et les autorités indonésiennes, les importateurs connus, les fournisseurs, les utilisateurs et les négociants notoirement concernés de l'ouverture de l'enquête et les a invités à y prendre part.
(5)
Elle a donné aux parties intéressées la possibilité de présenter leurs observations sur l'ouverture de l'enquête et de demander à être entendues par la Commission et/ou le conseiller-auditeur de la direction générale du commerce (ci-après la «DG Commerce»).
(6)
Elle a également donné aux parties intéressées la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l'avis d'ouverture. Toutes les parties qui en ont fait la demande et ont démontré qu'il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
a) Échantillonnage
(7)
Étant donné le grand nombre de producteurs-exportateurs dans le pays concerné ainsi que d'importateurs indépendants qui participaient à l'enquête et afin d'achever l'enquête dans les délais prescrits, la Commission a annoncé dans l'avis d'ouverture qu'elle avait décidé de limiter à un nombre raisonnable les producteurs-exportateurs et les importateurs indépendants qui seraient soumis à l'enquête en constituant un échantillon conformément à l'article 17 du règlement de base (ce processus est également appelé «échantillonnage»).
1. Échantillonnage des importateurs indépendants
(8)
Afin de déterminer si un échantillonnage était nécessaire et, le cas échéant, de constituer un échantillon, la Commission a demandé à tous les importateurs indépendants de se faire connaître et de fournir les informations spécifiées dans l'avis d'ouverture.
(9)
Quatorze importateurs indépendants ont fourni les informations demandées et ont accepté d'être inclus dans l'échantillon. Conformément à l'article 17, paragraphe 1, du règlement de base, la Commission a constitué un échantillon de trois importateurs sur la base du plus grand volume d'importations dans l'Union et de leur situation géographique dans l'Union. Conformément à l'article 17, paragraphe 2, du règlement de base, tous les importateurs connus concernés ont été consultés sur le choix de l'échantillon. Aucun commentaire n'a été émis.
(10)
Par la suite, seule une des trois sociétés retenues dans l'échantillon a coopéré en soumettant une réponse au questionnaire.
2. Échantillonnage des producteurs-exportateurs en Indonésie
(11)
Afin de déterminer si un échantillonnage était nécessaire et, le cas échéant, de constituer un échantillon, la Commission a demandé à tous les producteurs-exportateurs de se faire connaître de la Commission et de fournir les informations spécifiées dans l'avis d'ouverture.
(12)
Quatre producteurs-exportateurs dans le pays concerné ont fourni les informations demandées et ont accepté d'être inclus dans l'échantillon. Étant donné le faible nombre de producteurs-exportateurs, la Commission a décidé qu'un échantillonnage n'était pas nécessaire.
b) Réponses aux questionnaires et coopération
(13)
La Commission a envoyé des questionnaires à l'unique producteur de l'Union, aux quatre producteurs-exportateurs inclus dans l'échantillon, aux trois importateurs indépendants inclus dans l'échantillon et à trente-trois utilisateurs identifiés dans l'Union.
(14)
Elle a reçu des réponses aux questionnaires de l'unique producteur de l'Union, de l'un des trois importateurs indépendants inclus dans l'échantillon, d'un négociant, de trois producteurs-exportateurs connus sur quatre et de cinq utilisateurs.
(15)
L'enquête a révélé que le producteur-exportateur inclus dans l'échantillon et n'ayant pas coopéré était lié à un autre producteur-exportateur inclus dans l'échantillon qui coopérait en soumettant une réponse au questionnaire.
(16)
Le producteur-exportateur ayant coopéré mentionné au considérant 15 a fait valoir qu'il ne devait pas être considéré comme lié au producteur-exportateur n'ayant pas coopéré, étant donné qu'aucune des deux sociétés n'avait d'influence sur la prise de décisions de l'autre. En outre, le producteur-exportateur ayant coopéré a affirmé qu'il ne pouvait obliger celui n'ayant pas coopéré à répondre au questionnaire. L'enquête a établi que les deux sociétés appartenaient aux mêmes actionnaires. Dès lors, elles ont été considérées comme liées au sens de l'article 143, paragraphe 1, point d), du règlement (CEE) no 2454/93 de la Commission (4) concernant l'établissement du code des douanes communautaire.
(17)
Un troisième producteur-exportateur ayant coopéré a affirmé qu'il y avait un autre producteur du produit concerné en Indonésie, qui faisait partie du groupe mentionné au considérant 16 mais qui ne s'était pas fait connaître. Bien que ce producteur existe effectivement, l'enquête n'a trouvé aucun élément de preuve basé sur des données d'Eurostat et d'autres sources disponibles selon lequel ce producteur exportait vers l'Union pendant la période considérée. Dès lors, cette société n'a pas été invitée à se faire connaître ou à fournir les informations demandées dans les questionnaires destinés aux producteurs-exportateurs. En outre, comme décrit au considérant 48, un taux de droit résiduel a été établi pour tous les producteurs dans le pays concerné n'ayant pas coopéré. Ce droit résiduel est basé sur l'article 18 du règlement de base et est applicable à «toutes les autres sociétés».
c) Visites de vérification
(18)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l'intérêt de l'Union.
(19)
Des visites de vérification en application de l'article 16 du règlement de base ont été menées dans les locaux des sociétés suivantes:
Producteurs de l'Union
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, France
Importateurs
-
Falken Trade, Olsztyn, Pologne
Utilisateurs
-
AkzoNobel, Amersfoort, Pays-Bas
-
Unilever, Rotterdam, Pays-Bas
Producteurs-exportateurs en Indonésie
-
PT Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Importateurs liés dans l'Union
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Allemagne
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Pays-Bas
Négociant lié à Hong Kong
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Période d'enquête et période considérée
(20)
L'enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période du 1er octobre 2012 au 30 septembre 2013 (ci-après la «période d'enquête» ou «PE»). L'examen de l'évolution de la situation aux fins de l'évaluation du préjudice a couvert la période comprise entre le 1er avril 2010 et la fin de la période d'enquête (ci-après la «période considérée») (5).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(21)
Le produit concerné est le glutamate monosodique originaire d'Indonésie, relevant actuellement du code NC ex 2922 42 00 (ci-après le «produit concerné»). Le glutamate monosodique est un additif alimentaire principalement utilisé comme exhausteur de goût dans les potages, les bouillons, les préparations de poisson et de viande, les mélanges d'épices et les plats préparés. Il est produit sous la forme de cristaux blancs, inodores, de différentes tailles. Le glutamate monosodique est également utilisé par l'industrie chimique pour des applications non alimentaires, telles que les détergents.
(22)
Il est essentiellement produit par la fermentation de diverses sources de sucre (amidon de maïs, amidon de tapioca, sirop de sucre, mélasse de canne à sucre et mélasse de betteraves sucrières).
2.2. Produit similaire
(23)
L'enquête a démontré que le produit concerné, le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur de l'Indonésie et le produit fabriqué et vendu dans l'Union par l'industrie de l'Union présentent les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques et les mêmes utilisations de base.
(24)
Une partie intéressée a affirmé qu'il existait une différence de qualité significative entre le glutamate monosodique produit en Indonésie et le glutamate monosodique produit dans l'Union. Il a été avancé qu'en raison de cette différence de qualité, le glutamate monosodique produit et vendu par l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union et le glutamate monosodique importé d'Indonésie n'étaient pas interchangeables et ne devaient dès lors pas être considérés comme similaires. Cette affirmation n'a pas été étayée et était contraire aux conclusions de l'enquête, qui n'a révélé aucune différence de qualité entre le glutamate monosodique produit en Indonésie et le glutamate monosodique produit dans l'Union. En fait, plusieurs utilisateurs achetaient du glutamate monosodique provenant tant de l'industrie de l'Union que d'Indonésie et l'utilisaient dans des applications tant identiques que similaires. En conséquence, cette affirmation a été rejetée.
(25)
Sur la base de ce qui précède, le produit concerné, le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur de l'Indonésie et le produit fabriqué et vendu dans l'Union par l'industrie de l'Union sont considérés à ce stade comme des produits similaires au sens de l'article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. DUMPING
3.1. Valeur normale
(26)
La Commission a d'abord examiné si le volume total des ventes sur le marché intérieur pour chaque producteur-exportateur ayant coopéré était représentatif, conformément à l'article 2, paragraphe 2, du règlement de base. Les ventes nationales sont considérées comme représentatives si le volume total des ventes nationales du produit similaire aux clients indépendants sur le marché intérieur par producteur-exportateur représente au moins 5 % du volume total des ventes à l'exportation du produit concerné dans l'Union pendant la période d'enquête. Sur cette base, les ventes totales du produit similaire sur le marché intérieur réalisées par chaque producteur-exportateur ayant coopéré étaient représentatives.
(27)
La Commission a ensuite identifié les types de produits vendus sur le marché intérieur qui étaient identiques ou comparables aux types de produits vendus à l'exportation à destination de l'Union.
(28)
La Commission a alors examiné si les ventes nationales par chaque producteur-exportateur ayant coopéré sur son marché intérieur pour chaque type de produit qui est identique ou comparable à un type de produit vendu à l'exportation à destination de l'Union étaient représentatives, conformément à l'article 2, paragraphe 2, du règlement de base. Les ventes nationales d'un type de produit sont représentatives si le volume total des ventes nationales de ce type de produit à des clients indépendants pendant la période d'enquête représente au moins 5 % du volume total des ventes à l'exportation du type de produit identique ou comparable à destination de l'Union. La Commission a établi que les producteurs-exportateurs ayant coopéré en Indonésie avaient effectué des ventes en quantités représentatives sur le marché indonésien par rapport à leurs exportations du produit concerné à destination de l'Union.
(29)
La Commission a ensuite examiné si les ventes nationales par chaque producteur-exportateur pouvaient être considérées comme ayant lieu au cours d'opérations commerciales normales conformément à l'article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Elle l'a fait en établissant la proportion de ventes rentables à des clients indépendants sur le marché intérieur pour chaque type de produit pendant la période d'enquête.
(30)
La valeur normale est fondée sur le prix intérieur réel par type de produit, que ces ventes soient rentables ou non, si:
1)
le volume du type de produit, vendu à un prix net égal ou supérieur au coût de production calculé, représente plus de 80 % du volume total des ventes de ce type de produit; et
2)
le prix de vente moyen pondéré de ce type de produit est égal ou supérieur au coût unitaire de production.
(31)
En l'espèce, les ventes nationales de tous les producteurs-exportateurs étaient bénéficiaires et le prix de vente moyen pondéré était supérieur au coût de production de tous les types de produit. En conséquence, pour tous les producteurs-exportateurs ayant coopéré, la valeur normale correspond à la moyenne pondérée des prix de toutes les ventes nationales pendant la période d'enquête.
3.2. Prix à l'exportation
(32)
Les producteurs-exportateurs ayant coopéré ont exporté vers l'Union, soit directement à des clients indépendants, soit par l'intermédiaire de sociétés liées établies dans et hors de l'Union.
(33)
Lorsque les producteurs-exportateurs exportaient le produit concerné directement à destination de clients indépendants dans l'Union, le prix à l'exportation a été déterminé sur la base des prix à l'exportation effectivement payés ou à payer, conformément à l'article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
(34)
Lorsque les producteurs-exportateurs exportaient le produit concerné à destination de l'Union par l'intermédiaire de sociétés liées, le prix à l'exportation a été établi sur la base du prix auquel le produit importé était revendu pour la première fois à des clients indépendants de l'Union, conformément à l'article 2, paragraphe 9, du règlement de base. Le cas échéant, des ajustements ont été effectués pour le bénéfice réalisé (voir le considérant 35) et pour tous les frais intervenus entre l'importation et la revente, y compris au titre des frais de vente, des dépenses administratives et autres frais généraux.
(35)
À cet égard, la marge bénéficiaire réalisée par les sociétés liées n'a pu être utilisée car elle a été considérée comme peu fiable. Un importateur indépendant a coopéré mais sa rentabilité était confidentielle et n'a pu être divulguée aux autres tierces parties. Dès lors, et à défaut de toute autre information, une marge bénéficiaire de 5 % a été utilisée pour la détermination du prix à l'exportation. Cette marge a été jugée raisonnable, étant donné qu'elle a également été utilisée dans une procédure précédente concernant un autre produit chimique fabriqué par une industrie similaire (6).
(36)
Les deux producteurs-exportateurs ayant coopéré ont affirmé que les prix à l'exportation pour leurs premiers clients liés étaient fixés aux conditions normales du marché et que la détermination du prix à l'exportation devait dès lors être basée sur le prix de vente entre le producteur-exportateur en Indonésie et le premier client lié, plutôt que sur un prix à l'exportation construit. Ils ont fait valoir que leurs prix de vente pour les premiers clients liés se situaient au même niveau que les prix pour les clients indépendants dans l'Union.
(37)
L'enquête a conclu qu'en dépit de niveaux de prix similaires, les prix de transfert entre sociétés liées ne se situaient pas à un niveau pouvant permettre aux importateurs liés de réaliser un bénéfice raisonnable dans l'Union. De même, il ne peut être exclu que certains frais aient été encourus entre les sociétés liées et qu'il y ait eu une compensation croisée par le biais d'autres produits. Sur cette base, il a été conclu que le prix de transfert interne ne reflétait pas la valeur de marché appropriée du produit concerné lorsqu'il était comparé aux ventes à des clients indépendants.
(38)
Sur cette base, le prix de transfert entre les sociétés liées ne peut être considéré comme ayant été établi aux conditions normales du marché et les demandes respectives ont été rejetées. Les prix à l'exportation des deux producteurs-exportateurs par l'intermédiaire de parties liées ont dès lors été construits conformément à l'article 2, paragraphe 9, du règlement de base, comme décrit aux considérants 34 et 35.
3.3. Comparaison
(39)
La Commission a comparé la valeur normale et le prix à l'exportation des producteurs-exportateurs ayant coopéré au niveau départ usine.
(40)
Pour assurer une comparaison équitable, il a été dûment tenu compte, sous forme d'ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base.
(41)
Par conséquent, des ajustements ont été opérés pour les impositions à l'importation, les rabais, les frais de transport, d'assurance, les coûts de manutention, de chargement et les coûts accessoires, les coûts d'emballage, de crédit, les commissions et les frais bancaires dans tous les cas où il était démontré qu'ils affectaient la comparabilité des prix.
(42)
Un producteur-exportateur exportait du glutamate monosodique par l'intermédiaire d'une société de négoce liée située hors de l'Union, qui vendait ensuite le produit à un importateur lié dans l'Union, lequel vendait à son tour le produit à des clients indépendants dans l'Union. Pour ces ventes, un ajustement au titre de la marge bénéficiaire appliquée par le négociant hors de l'Union a été effectué conformément à l'article 2, paragraphe 10, point i), du règlement de base.
(43)
Un producteur-exportateur a demandé un ajustement de la valeur normale au titre d'incitations et de coûts promotionnels, conformément à l'article 2, paragraphe 10, point k), du règlement de base. Toutefois, l'enquête a conclu que ces frais n'étaient pas directement liés à des transactions individuelles sur le marché intérieur et il n'a dès lors pas été possible de démontrer que la comparabilité des prix était affectée par ces coûts. Cette demande a par conséquent été rejetée.
(44)
Deux producteurs-exportateurs ont demandé un ajustement de la valeur normale au titre des coûts de transport, conformément à l'article 2, paragraphe 10, point e), du règlement de base. Les frais de transport nationaux ont été calculés en incluant les coûts encourus pour transporter les marchandises de l'usine vers l'entrepôt. Toutefois, ces coûts ont été considérés comme des coûts de logistique interne et ne remplissant dès lors pas les conditions permettant un ajustement de la valeur normale conformément à l'article 2, paragraphe 10, point e), du règlement de base.
(45)
Une partie intéressée a fait valoir que le glutamate monosodique vendu dans l'Union en tant qu'additif alimentaire devait respecter certains seuils de pureté (≥ 99 %) tels que définis par la directive 2008/84/CE de la Commission (7). Cette partie intéressée a fait valoir que, tandis que le glutamate monosodique exporté à destination de l'Union devait respecter ces exigences, aucune exigence de ce genre n'était applicable au produit vendu sur le marché intérieur en Indonésie. Dès lors, un ajustement de la valeur normale pour des différences dans les caractéristiques physiques et chimiques conformément à l'article 2, paragraphe 10, point a), du règlement de base pourrait être justifié.
(46)
Toutefois, la partie intéressée concernée n'a pas quantifié son allégation étant donné qu'elle n'a fourni aucune estimation raisonnable de la valeur de marché de cette différence alléguée conformément à l'article 2, paragraphe 10, point a), du règlement de base. En outre, dans la comparaison, la Commission a pu prendre en compte toute différence potentielle concernant la pureté dans la définition des types de produit. Dès lors, les types de produit présentant des niveaux de pureté identiques ou similaires à ceux exportés vers le marché de l'Union, d'une part, et à ceux vendus sur le marché intérieur en Indonésie, d'autre part, ont été comparés entre eux. Par conséquent, aucun ajustement n'était justifié et cette allégation a dû être rejetée.
3.4. Marge de dumping
(47)
Pour les deux producteurs-exportateurs ayant coopéré, la Commission a comparé la valeur normale moyenne pondérée de chaque type du produit similaire au prix à l'exportation moyen pondéré du type correspondant du produit concerné, conformément à l'article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(48)
Pour tous les autres producteurs-exportateurs en Indonésie, la Commission a établi la marge de dumping sur la base des données disponibles, conformément à l'article 18 du règlement de base. Il convient de noter qu'un producteur-exportateur connu n'a délibérément pas coopéré avec l'enquête, comme mentionné au considérant 15. Par conséquent, le niveau de coopération a été jugé faible. Conformément à l'article 18, paragraphe 6, la Commission a décidé d'établir la marge de dumping résiduelle au niveau de la marge de dumping la plus élevée liée à un volume d'exportation représentatif de l'un des producteurs-exportateurs contrôlés et ayant pleinement coopéré, en prenant également en compte, sur une base moyenne pondérée, la marge de dumping établie pour le producteur-exportateur ayant coopéré qui était lié à un producteur-exportateur n'ayant pas coopéré.
(49)
Sur cette base, les marges de dumping provisoires, exprimées en pourcentage du prix CAF (coût, assurance, fret) frontière de l'Union, avant dédouanement, s'établissent comme suit:
Société
Marge de dumping provisoire (%)
PT Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT Miwon Indonesia
13,3
Toutes les autres sociétés
28,4
4. PRÉJUDICE
4.1. Définition de l'industrie de l'Union et de la production de l'Union
(50)
Le produit similaire était fabriqué par un seul producteur de l'Union pendant la période d'enquête. Il constitue l'«industrie de l'Union» au sens de l'article 4, paragraphe 1, du règlement de base.
(51)
Comme l'industrie de l'Union ne comprend qu'un seul producteur, tous les chiffres afférents à des informations sensibles ont dû être présentés sous forme d'indices ou de fourchettes pour des raisons de confidentialité.
4.2. Consommation de l'Union
(52)
La Commission a établi la consommation de l'Union en ajoutant les ventes de l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union aux importations en provenance d'Indonésie et d'autres pays tiers, sur la base des statistiques fournies par Eurostat et des réponses aux questionnaires.
(53)
Il a été avancé que le producteur de l'Union ayant coopéré devait être exclu de l'industrie de l'Union du fait qu'il était lié à un producteur-exportateur n'ayant pas coopéré en Indonésie et qu'il devait être mis fin à l'enquête. Toutefois, en l'espèce, il n'est pas nécessaire d'exclure de l'industrie de l'Union le producteur de l'Union ayant coopéré malgré sa relation avec le producteur-exportateur n'ayant pas coopéré en Indonésie car ce producteur unique de l'Union a pleinement coopéré avec la Commission pendant l'enquête et a fait l'objet d'une vérification complète. En outre, l'absence de coopération du producteur-exportateur indonésien n'a eu aucune incidence sur la fiabilité des données collectées auprès du producteur de l'Union. Dès lors, l'argument doit être rejeté.
(54)
La consommation de l'Union a évolué comme suit:
Tableau 1
Consommation de l'Union pour le glutamate monosodique (tonnes)
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Indice (EF 2010/EF 2011 = 100)
100
87
93
98
Source: réponses aux questionnaires et Eurostat.
(55)
La consommation de l'Union a enregistré une baisse entre l'exercice 2010/2011 (ci-après l'«EF 2010/2011») et l'exercice 2011/2012 (ci-après l'«EF 2011/2012») et a légèrement augmenté de nouveau au cours de l'exercice 2012/2013 (ci-après l'«EF 2012/2013») et de la période d'enquête. Dans l'ensemble, la consommation a diminué de 2 % sur la période considérée. La baisse de consommation entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012 est essentiellement due à une diminution des ventes de l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union résultant d'une diminution de la production au cours de la même période (voir le considérant 68). Les importations sont restées à des niveaux similaires au cours des deux années. L'augmentation de la consommation au cours de l'EF 2012/2013 est presque exclusivement due à une augmentation des importations, étant donné que les ventes de l'industrie de l'Union sont en gros restées au même niveau. Enfin, pendant la période d'enquête, alors que les ventes de l'industrie de l'Union diminuaient de nouveau, les volumes des importations ont augmenté considérablement, notamment en provenance d'Indonésie (voir le considérant 57).
4.3. Importations en provenance du pays concerné
4.3.1. Volume et part de marché des importations provenant du pays concerné
(56)
La Commission a établi le volume des importations sur la base des statistiques provenant d'Eurostat et des réponses aux questionnaires. La part de marché des importations a été établie sur la base de la consommation de l'Union, comme indiqué au considérant 52.
(57)
Les importations dans l'Union provenant du pays concerné ont évolué comme suit:
Tableau 2
Volume des importations (tonnes)
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Volume d'importations en provenance d'Indonésie
8 638
9 478
18 317
24 385
Indice
100
110
212
282
Indice de la part de marché
100
126
227
287
Source: réponses aux questionnaires et Eurostat.
(58)
Les volumes des importations provenant d'Indonésie ont presque triplé sur la période considérée. Ils ont augmenté continuellement et de façon significative de 182 %, passant de 8 638 tonnes au cours de l'EF 2010/2011 à 24 385 tonnes au cours de la période d'enquête.
(59)
La part de marché correspondante a presque triplé sur la période considérée. Elle a augmenté de 187 %, malgré la diminution générale de la consommation (-2 %).
4.3.2. Prix des importations en provenance du pays concerné et sous-cotation des prix
(60)
La Commission a établi les prix des importations sur la base des statistiques fournies par Eurostat et des réponses aux questionnaires.
(61)
Le prix moyen des importations dans l'Union en provenance d'Indonésie a évolué comme suit:
Tableau 3
Prix à l'importation (EUR/tonne)
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Indice
100
101
97
92
Source: réponses aux questionnaires et Eurostat.
(62)
Le prix moyen des importations de glutamate monosodique en provenance d'Indonésie a légèrement augmenté entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012, avant de diminuer au cours de l'EF 2012/2013 et encore plus au cours de la période d'enquête. Le prix moyen à l'importation du glutamate monosodique en provenance d'Indonésie a diminué au total de 6 % sur la période considérée.
(63)
La Commission a déterminé la sous-cotation des prix pendant la période d'enquête en comparant:
-
les prix de vente moyens pondérés par type de produit pratiqués par l'industrie de l'Union à l'égard de ses clients indépendants sur le marché de l'Union, ajustés au niveau départ usine, et
-
les prix moyens pondérés correspondants par type de produit, facturés à l'importation au premier client indépendant sur le marché de l'Union par les producteurs indonésiens ayant coopéré, établis sur une base CAF et dûment ajustés pour tenir compte des droits de douane et des coûts postérieurs à l'importation.
(64)
Comme mentionné ci-dessus, au considérant 46, un producteur-exportateur a fait valoir que le glutamate monosodique vendu dans l'Union doit satisfaire à certains critères de pureté exigés par la législation de l'Union. Ce producteur-exportateur a avancé que de tels critères ne s'appliquaient pas aux produits importés en provenance d'Indonésie et utilisés dans le secteur non alimentaire et que, dès lors, un ajustement pour les caractéristiques chimiques ou physiques pouvait être justifié s'ils étaient comparés au produit vendu sur le marché de l'Union. Toutefois, le producteur-exportateur concerné n'a pas quantifié cette allégation. En outre, dans la comparaison, la Commission a pu prendre en compte des éventuelles différences concernant la pureté dans la définition des types de produit. Dès lors, les types de produit présentant des niveaux de pureté identiques ou similaires à ceux exportés vers le marché de l'Union, d'une part, et de ceux vendus par l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union, d'autre part, ont été comparés entre eux. En conséquence, aucun ajustement n'était justifié et cette allégation a été rejetée.
(65)
Une partie intéressée a fait valoir qu'il convenait de prendre en compte l'effet des fluctuations monétaires lors du calcul de la sous-cotation pour les importations en provenance d'Indonésie. Effectivement, l'effet probable des importations faisant l'objet d'un dumping sur les prix de l'industrie de l'Union est essentiellement examiné par l'établissement, entre autres, d'une sous-cotation. En l'espèce, les prix à l'exportation faisant l'objet d'un dumping et les prix de vente de l'industrie de l'Union ont été comparés. Toutefois, les prix à l'exportation utilisés pour calculer le préjudice ont été convertis en euros afin de disposer d'une base comparable. En conséquence, l'utilisation de taux de change garantit en l'espèce que la différence de prix est établie sur une base comparable. Dès lors, cet argument a été rejeté.
(66)
La comparaison des prix a porté sur des transactions effectuées au même stade commercial, les ajustements jugés nécessaires ayant été dûment opérés. Le résultat de la comparaison a été exprimé en pourcentage du chiffre d'affaires de l'industrie de l'Union pendant la période d'enquête. Elle a permis de constater une marge de sous-cotation moyenne pondérée comprise entre 0 % et 5 % pour les importations en provenance d'Indonésie sur le marché de l'Union.
4.4. Situation économique de l'industrie de l'Union
4.4.1. Remarques générales
(67)
Conformément à l'article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l'examen de l'incidence des importations faisant l'objet d'un dumping sur l'industrie de l'Union a comporté une évaluation de tous les facteurs et indices économiques qui influent sur la situation de l'industrie de l'Union pendant la période considérée.
4.4.2. Production, capacités de production et utilisation des capacités
(68)
La production totale, les capacités de production et l'utilisation des capacités de l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 4
Production, capacités de production et utilisation des capacités
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Volume de production
Indice
100
95
107
91
Capacités de production
Indice
100
100
100
100
Utilisation des capacités
Indice
100
95
107
91
Source: réponse au questionnaire.
(69)
La production a fluctué pendant la période considérée. Alors qu'elle a diminué entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012, elle a augmenté entre l'EF 2011/2012 et l'EF 2012/2013 et a atteint les niveaux les plus bas pendant la période d'enquête. L'enquête a montré que les fluctuations étaient essentiellement causées par les arrêts pour maintenance que l'industrie de l'Union entreprenait tous les 15 mois et par les mauvaises conditions météorologiques durant l'hiver 2010/2011, perturbant l'approvisionnement en l'une des principales matières premières (ammoniaque). Pendant la période d'enquête, l'arrêt pour maintenance a été prolongé pour tenter de faire baisser les stocks élevés. Globalement, le volume de production a diminué de 9 % pendant la période considérée.
(70)
Les capacités de production sont restées généralement stables sur la période considérée.
(71)
Du fait de la diminution des volumes de production et de la stabilité des capacités de production, l'utilisation des capacités a évolué parallèlement au volume de production, à savoir qu'elle a d'abord diminué au cours de l'EF 2011/2012, puis a augmenté au cours de l'EF 2012/2013 et a de nouveau baissé au cours de la période d'enquête. Au total, l'utilisation des capacités a diminué de 9 % sur la période considérée, parallèlement à la diminution du volume de production.
4.4.3. Volume des ventes et parts de marché
(72)
Le volume des ventes et les parts de marché de l'industrie de l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 5
Volume des ventes et parts de marché
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Volumes des ventes sur le marché de l'Union
Indice
100
84
85
83
Parts de marché
Indice
100
96
91
85
Source: réponses aux questionnaires, Eurostat.
(73)
Le volume des ventes de glutamate monosodique par l'industrie de l'Union a diminué de 17 % sur la période considérée. Le volume des ventes a surtout baissé entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012, alors qu'au cours des années suivantes, il est resté relativement stable. La baisse des volumes de ventes, combinée à la diminution de la consommation et à l'augmentation des importations en provenance d'Indonésie, qui ont eu lieu en parallèle, a entraîné une baisse de la part de marché de l'industrie de l'Union d'environ 15 % au total pendant la période considérée. La part de marché de l'industrie de l'Union a diminué de 4 % entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012, coïncidant avec une augmentation des parts de marché des importations indonésiennes au cours de la même période. Entre l'EF 2012/2013 et la période d'enquête, les parts de marché de l'industrie de l'Union ont continué de baisser de façon régulière, tandis que les volumes des importations et les parts de marché de l'Indonésie augmentaient de façon substantielle.
4.4.4. Croissance
(74)
Alors que la consommation de l'Union a diminué de 2 % sur la période considérée, le volume des ventes de l'industrie de l'Union a baissé de 17 %. Cela s'est traduit par une perte de part de marché de 15 %.
4.4.5. Emploi et productivité
(75)
L'emploi et la productivité ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 6
Emploi et productivité
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Nombre de salariés
Indice
100
103
107
108
Productivité (unité/salarié)
Indice
100
92
100
85
Source: réponse au questionnaire.
(76)
L'emploi dans l'industrie de l'Union a constamment augmenté et a progressé, au total, de 8 % sur la période considérée. Cette augmentation est essentiellement due à l'intégration en 2011 d'une ancienne société affiliée et à l'expansion du service de maintenance de l'industrie de l'Union.
(77)
La productivité a diminué en raison de la conjonction d'une augmentation de l'emploi et d'une diminution de la production, comme indiqué dans le tableau 4 au considérant 68.
4.4.6. Ampleur de la marge de dumping et rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(78)
Toutes les marges de dumping se situent nettement au-dessus du niveau de minimis. L'incidence de l'ampleur des marges de dumping réelles sur l'industrie de l'Union est substantielle, étant donné le volume et les prix des importations en provenance du pays concerné.
(79)
L'industrie de l'Union n'avait pas encore surmonté entièrement les effets du dumping préjudiciable antérieur dû aux importations du même produit en provenance de Chine. Ces mesures font actuellement l'objet d'une enquête de réexamen qui se déroule en parallèle, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, comme indiqué au considérant 2.
4.4.7. Prix et facteurs affectant les prix
(80)
Les prix de vente moyens de l'industrie de l'Union aux clients indépendants dans l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 7
Prix de vente moyens
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Prix de vente unitaire moyen dans l'Union (EUR/tonne)
Indice
100
107
101
97
Coût unitaire de production (EUR/tonne)
Indice
100
120
124
130
Source: réponse au questionnaire.
(81)
Le prix de vente unitaire moyen de l'industrie de l'Union aux clients indépendants dans l'Union a diminué de 3 % sur la période considérée. Il a d'abord augmenté de 7 % entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012 mais a ensuite constamment diminué jusqu'à la période d'enquête. L'augmentation du prix entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012 peut être vue comme une conséquence de l'augmentation des coûts durant la même période, bien que celle-ci ait été plus marquée que l'augmentation des prix. Dans le même temps, les importations indonésiennes ont augmenté et ont exercé une pression importante sur les prix de l'industrie de l'Union. En conséquence, les prix de l'industrie de l'Union ont diminué de 6 % entre l'EF 2011/2012 et l'EF 2012/2013 et encore de 4 % entre l'EF 2012/2013 et la période d'enquête.
(82)
Le coût unitaire de production a augmenté de 30 % sur la période considérée. On a assisté à une augmentation continue depuis l'EF 2011/2012, principalement due à une augmentation des coûts des matières premières et de la main-d'œuvre. Comme mentionné ci-dessus, cette augmentation du coût n'a pu être absorbée par une augmentation équivalente du prix en raison de la pression exercée sur le prix par les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie.
4.4.8. Coûts de main-d'œuvre
(83)
Les coûts de main-d'œuvre moyens de l'industrie de l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 8
Coûts de main-d'œuvre moyens par salarié
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Coûts de main-d'œuvre moyens par salarié (EUR)
Indice
100
117
125
124
Source: réponse au questionnaire.
(84)
Les coûts de main-d'œuvre moyens par salarié ont augmenté de 24 %. Cette augmentation peut essentiellement s'expliquer par l'effort croissant consenti par l'industrie de l'Union pour améliorer les performances de ses travailleurs et de son personnel afin d'optimiser le processus de production.
4.4.9. Stocks
(85)
Les niveaux des stocks du producteur de l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 9
Stocks
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Stocks de clôture
Indice
100
82
164
143
Stocks de clôture en pourcentage de la production
Indice
100
86
153
156
Source: réponse au questionnaire.
(86)
Au total, les stocks de clôture ont augmenté de 43 % sur la période considérée. De l'EF 2010/2011 à l'EF 2011/2012, les stocks de clôture ont diminué à la suite d'une baisse du volume de production et d'une augmentation du volume des ventes à l'exportation. De l'EF 2011/2012 à l'EF 2012/2013, les stocks ont augmenté en raison d'une hausse de la production tandis que les ventes de l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union sont restées presque stables. De l'EF 2012/2013 à la période d'enquête, les stocks de clôture ont de nouveau diminué, principalement en raison de la décision de diminuer la production afin de tenter de réduire les niveaux de stock élevés.
(87)
Les stocks de clôture en pourcentage de la production ont diminué entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012 mais ont presque doublé entre l'EF 2011/2012 et l'EF 2012/2013. Ils ont de nouveau augmenté entre l'EF 2012/2013 et la période d'enquête. Globalement, ils ont augmenté de 56 % pendant la période considérée. L'augmentation au cours de l'EF 2012/2013 et de la période d'enquête doit être considérée à la lumière des volumes croissants des importations ayant fait l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie, tandis que les ventes de l'Union restaient presque stables pendant la même période.
4.4.10. Rentabilité, flux de liquidités, investissements, rendement des investissements et aptitude à mobiliser des capitaux
(88)
La rentabilité, les flux de liquidités, les investissements et le rendement des investissements du producteur de l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 10
Rentabilité, flux de liquidités, investissements et rendement des investissements
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Rentabilité des ventes dans l'Union aux clients indépendants (% du chiffre d'affaires des ventes)
Indice
100
30
- 31
- 80
Flux de liquidités (EUR)
Indice
100
39
- 48
- 19
Investissements (EUR)
Indice
100
182
143
197
Rendement des investissements
Indice
100
14
- 61
- 110
Source: réponse au questionnaire.
(89)
La Commission a établi la rentabilité de l'industrie de l'Union en exprimant le bénéfice net avant impôts résultant des ventes du produit similaire à des clients indépendants en pourcentage du chiffre d'affaires généré par ces ventes. Au cours de l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012, la rentabilité a baissé de façon significative mais est cependant restée positive. À partir de l'EF 2012/2013, la rentabilité est devenue négative. Elle a même encore reculé au cours de la période d'enquête. Globalement, la rentabilité a diminué de 180 % pendant la période considérée. Cette évolution est principalement due à la pression sur les prix exercée par les importations indonésiennes qui entraient dans l'Union à des prix faisant l'objet d'un dumping et ne permettaient pas à l'industrie de l'Union de fixer ses prix en fonction de l'augmentation des coûts.
(90)
Le flux net de liquidités est la capacité de l'industrie de l'Union à autofinancer ses activités. Le flux net de liquidités a présenté la même tendance que la rentabilité, à savoir une diminution continue sur la période considérée avec des résultats négatifs à partir de l'EF 2012/2013. Cette tendance s'est accentuée au cours de la période d'enquête. Au total, le flux net de liquidités a diminué de 119 % sur la période considérée.
(91)
Les investissements ont augmenté de 97 % sur la période considérée. Ils correspondaient essentiellement à des investissements nécessaires pour la maintenance et le respect des exigences légales de sécurité. Alors que l'industrie de l'Union se rétablissait encore à la suite de pratiques de dumping antérieures de la part des producteurs-exportateurs chinois avant la période considérée, elle a commencé à améliorer sa situation et était rentable au début de la période considérée jusqu'à l'EF 2011/2012. Dans ces circonstances, un certain nombre d'investissements qui ne pouvaient plus être reportés ont été réalisés, ce qui explique l'augmentation significative des niveaux d'investissement au cours de l'EF 2011/2012 et des années suivantes.
(92)
Le rendement des investissements est le bénéfice exprimé en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements. À l'instar des autres indicateurs financiers, le rendement des investissements résultant de la production et de la vente du produit similaire était négatif depuis l'EF 2012/2013, reflétant la tendance négative de la rentabilité. Au total, le rendement des investissements a diminué de 210 % sur la période considérée.
(93)
Compte tenu de la rentabilité décroissante et du flux décroissant de liquidités, la capacité de la société à lever des capitaux a également été affectée.
4.4.11. Conclusion concernant le préjudice
(94)
La quasi-totalité des principaux indicateurs de préjudice ont présenté une évolution négative. Ainsi, le volume de production et l'utilisation des capacités ont diminué d'environ 9 % et le volume des ventes de 17 % pendant la période considérée. Du fait d'une tentative visant à compenser les pertes de volume de ventes et de part de marché, les prix moyens de l'industrie de l'Union ont diminué de 3 % pendant la période considérée, tandis que les coûts de production ont augmenté de 30 % en parallèle. En conséquence, la rentabilité, qui était positive au début de la période considérée, a diminué et est devenue négative au cours de l'EF 2012/2013 puis a continué de décroître au cours de la période d'enquête. Des évolutions négatives similaires ont pu être observées pour le flux net de liquidités ainsi que pour le rendement des investissements.
(95)
L'emploi a augmenté de 8 % sur la période considérée. L'augmentation sur la période considérée peut s'expliquer par l'intégration en 2011 d'une ancienne société affiliée et l'expansion du service de maintenance de l'industrie de l'Union. Les investissements ont également affiché une évolution positive. Ils étaient essentiellement liés à des mesures de prévention et à des exigences de sécurité, et non pas à une augmentation des capacités. Ces évolutions positives n'excluent dès lors pas l'existence d'un préjudice.
(96)
Sur la base de ce qui précède, la Commission a conclu à ce stade que l'industrie de l'Union a subi un préjudice important au sens de l'article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
5. LIEN DE CAUSALITÉ
(97)
Conformément à l'article 3, paragraphe 6, du règlement de base, la Commission a examiné si les importations en dumping originaires du pays concerné avaient causé à l'industrie de l'Union un préjudice important. Conformément à l'article 3, paragraphe 7, du règlement de base, la Commission a également examiné si d'autres facteurs connus auraient pu causer en même temps un préjudice à l'industrie de l'Union. La Commission a veillé à ce que tout préjudice éventuel causé par des facteurs autres que les importations en dumping en provenance du pays concerné ne soit pas attribué à ces dernières. Ces facteurs sont les suivants:
a)
effets des importations en provenance de Chine;
b)
importations en provenance d'autres pays tiers;
c)
évolution de la consommation de l'Union;
d)
résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union;
e)
inefficiences de l'industrie de l'Union;
f)
crise financière;
g)
investissement et exigences réglementaires de l'Union européenne en matière de sécurité;
h)
coût des matières premières et autres coûts.
5.1. Effets des importations faisant l'objet d'un dumping
(98)
Afin d'établir l'existence d'un lien de causalité entre les importations de glutamate monosodique faisant l'objet d'un dumping et le préjudice subi par l'industrie de l'Union, la Commission a analysé les niveaux de volume et de prix des importations concernées et la mesure dans laquelle celles-ci ont contribué au préjudice important subi par l'industrie de l'Union.
(99)
L'enquête a montré que, sur la période considérée, le volume des importations à bas prix ayant fait l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie a augmenté de 182 %, ce qui a entraîné une augmentation de la part de marché d'environ 187 % au cours de la même période. Cela a coïncidé avec une perte du volume de ventes de 17 % et une perte de part de marché de 15 % pour l'industrie de l'Union. Il en a également résulté une perte de part de marché de 71 % pour l'ensemble des importations en provenance d'autres pays tiers.
(100)
Dans le même temps, les prix indonésiens à l'importation ont diminué de 8 %. Les importations en provenance d'Indonésie ont exercé une pression sur les prix sur le marché de l'Union, de sorte que l'industrie de l'Union n'a pu aligner l'augmentation de ses prix sur celle de ses coûts mais a dû, au contraire, diminuer ses prix sur la période considérée. Il en a résulté une diminution significative de la rentabilité, diminution qui s'est transformée en pertes à partir de l'EF 2012/2013 et s'est accentuée pendant la période d'enquête.
(101)
Sur la base de ce qui précède, la Commission a conclu à ce stade que la détérioration de la situation de l'industrie de l'Union a coïncidé avec l'augmentation substantielle des importations à des prix faisant l'objet d'un dumping originaires d'Indonésie et que les importations en provenance d'Indonésie ont joué un rôle déterminant dans l'important préjudice subi par l'industrie de l'Union.
5.2. Effets d'autres facteurs
5.2.1. Effets des importations en provenance de Chine
(102)
Les importations en provenance de Chine sont actuellement soumises à des droits antidumping. Les volumes des importations ont augmenté de 65 %, avec une augmentation correspondante de la part de marché de 68 % pendant la période considérée. Toutefois, tant les volumes que la part de marché sont restés à de faibles niveaux pendant la période considérée. Les prix chinois ont diminué sensiblement, de 20 %, sur la période considérée. En prenant en considération les droits antidumping en vigueur, ils n'ont pas sous-coté les prix de l'industrie de l'Union.
(103)
Dans ces conditions, les importations en provenance de Chine ne peuvent être considérées comme ayant contribué au préjudice important subi par l'industrie de l'Union pendant la période d'enquête.
Tableau 11
Importations en provenance de Chine
Pays
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Chine
Volume (tonnes)
1 518
758
1 923
2 509
Indice
100
50
127
165
Part de marché Indice
100
57
136
168
Prix moyen (EUR/tonne) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indice
100
97
93
80
Source: Eurostat et réponses aux questionnaires.
5.2.2. Importations d'autres pays tiers
(104)
Le volume des importations en provenance d'autres pays tiers a évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 12
Importations en provenance d'autres pays tiers
Pays
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Brésil
Volume (tonnes)
2 321
969
1 070
889
Indice
100
42
46
38
Part de marché Indice
100
48
49
39
Prix moyen (EUR/tonne)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indice
100
107
115
112
République de Corée
Volume (tonnes)
1 248
2 157
923
802
Indice
100
173
74
64
Part de marché Indice
100
198
79
65
Prix moyen (EUR/tonne)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indice
100
105
105
104
Viêt Nam
Volume (tonnes)
5 707
6 042
1 820
769
Indice
100
106
32
13
Part de marché Indice
100
121
34
14
Prix moyen (EUR/tonne)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indice
100
101
106
103
Autres pays tiers
Volume (tonnes)
993
681
478
434
Indice
100
69
48
44
Part de marché Indice
100
79
52
45
Prix moyen (EUR/tonne)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indice
100
108
128
126
Total des autres pays tiers
Volume (tonnes)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indice
100
96
42
28
Part de marché Indice
100
110
45
29
Prix moyen (EUR/tonne)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indice
100
102
111
110
Source: réponses aux questionnaires et Eurostat.
(105)
Les volumes des importations en provenance d'autres pays tiers ont globalement diminué, passant de 10 268 tonnes au cours de l'EF 2010/2011 à 2 894 tonnes au cours de la période d'enquête, soit une diminution de 72 % sur la période considérée. La part de marché correspondante a diminué de 71 % sur la même période. Au cours de la période d'enquête, la part de marché des importations d'autres pays tiers ne représentait qu'environ un quart du niveau qu'elle affichait durant l'EF 2010/2011. Globalement, les prix des importations des pays tiers ont augmenté de 10 % pendant la période considérée.
(106)
Une partie intéressée a fait valoir que le total des importations, y compris en provenance d'Indonésie, est resté stable sur la période considérée.
(107)
Cette allégation était en contradiction avec les statistiques disponibles sur lesquelles se fondent les conclusions de l'enquête, comme indiqué dans le tableau 13 ci-dessous. En effet, le total des importations dans l'Union a augmenté de 46 % pendant la période considérée. L'allégation a dès lors été rejetée.
Tableau 13
Total des importations
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Total des importations
Volume (tonnes)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indice
100
98
120
146
Source: réponses aux questionnaires et Eurostat.
(108)
Sur la base des éléments qui précèdent, il a été provisoirement conclu que les importations en provenance des autres pays tiers n'avaient pas brisé le lien de causalité entre les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie et le préjudice important causé à l'industrie de l'Union.
5.2.3. Évolution de la consommation de l'Union
(109)
La consommation de l'Union n'a présenté qu'une faible diminution de 2 % pendant la période considérée, ce qui ne peut expliquer la diminution de 17 % du volume de ventes de l'industrie de l'Union et la diminution de la part de marché de 15 %. Dès lors, il a été provisoirement conclu que l'évolution de la consommation n'avait pas contribué au préjudice important subi par l'industrie de l'Union.
5.2.4. Résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union
(110)
Le volume des exportations de l'industrie de l'Union a évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 14
Résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Volume des exportations
Indice
100
249
234
222
Prix unitaire moyen
Indice
100
107
101
95
Source: réponse au questionnaire.
(111)
Le volume des importations réalisé par l'industrie de l'Union a augmenté au cours de l'EF 2011/2012 et a ensuite légèrement diminué au cours des années suivantes jusqu'à la période d'enquête. Il a presque doublé pendant la période considérée. Les prix des exportations ont légèrement diminué (de 5 %) dans le même temps. L'augmentation des ventes à l'exportation a partiellement compensé la perte du volume de ventes et de la part de marché dans l'Union. En effet, dans une situation caractérisée par une forte pression sur les prix exercée par les importations en dumping, si les ventes à l'exportation n'avaient pas augmenté, la perte des économies d'échelle et l'incidence sur le coût unitaire de la production de l'industrie de l'Union auraient été encore plus élevées. Dès lors, les résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union n'auraient pu avoir une incidence négative sur la situation préjudiciable.
(112)
Certaines parties intéressées ont fait valoir que la réduction des ventes de l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union est la conséquence de ses ventes à l'exportation de glutamate monosodique à une société de transformation alimentaire liée récemment acquise en Turquie. Cette allégation n'a pas été étayée. En outre, l'enquête a montré que l'industrie de l'Union n'a acquis cette société de transformation alimentaire qu'après la période d'enquête. Elle n'a donc pas pu avoir d'effet sur la situation de l'industrie de l'Union pendant la période d'enquête. Sur cette base, il a été conclu que les ventes de l'industrie de l'Union à sa société liée en Turquie n'ont pas brisé le lien de causalité.
5.2.5. Inefficiences alléguées de l'industrie de l'Union
(113)
Une partie intéressée a allégué que le préjudice important subi par l'industrie de l'Union était causé par des inefficiences inhérentes au processus de production de celle-ci. Toutefois, cette partie intéressée n'a fait référence à aucune inefficience spécifique et son allégation est restée non étayée. L'enquête n'a pas mis non plus en lumière une éventuelle inefficience de l'industrie de l'Union. Cette allégation a dès lors été rejetée. Sur cette base, il a été conclu que les inefficiences alléguées de l'industrie de l'Union n'ont pas brisé le lien de causalité.
5.2.6. Crise financière
(114)
Une partie a allégué que la crise financière est à l'origine du préjudice important subi par l'industrie de l'Union. Toutefois, le marché de l'Union pour le glutamate monosodique n'était pas volatil, n'étant affecté que marginalement par la crise financière mondiale. Si tel n'avait pas été le cas, et si les pertes de l'industrie de l'Union avaient effectivement été causées par la crise financière mondiale, il en aurait été de même pour tous les autres concurrents sur le marché du glutamate monosodique. Ainsi qu'il apparaît, les producteurs indonésiens de glutamate monosodique ont été en mesure d'augmenter leurs volumes de vente sur le marché de l'Union malgré la crise financière mondiale. Il n'y a dès lors aucune raison de supposer que l'industrie de l'Union aurait dû être plus sévèrement touchée par la crise financière mondiale que ses homologues asiatiques. L'argument doit dès lors être rejeté. Sur cette base, il a été conclu que les effets de la crise financière n'ont pas brisé le lien de causalité.
5.2.7. Investissements et exigences réglementaires de l'Union européenne en matière de sécurité
(115)
Une partie intéressée a fait valoir que le préjudice subi par l'industrie de l'Union était causé par les investissements significatifs nécessaires pour satisfaire aux réglementations en matière de sécurité applicables dans l'Union.
(116)
Toutefois, l'enquête a montré que les investissements liés aux exigences de l'Union européenne en matière de sécurité sont restés faibles par rapport à d'autres investissements pendant toute la période considérée. Une part importante des investissements réalisés par l'industrie de l'Union étaient des investissements de maintenance préventive. L'augmentation majeure des investissements a eu lieu entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012. Cette augmentation s'explique par le fait que l'industrie de l'Union, qui se n'était pas encore remise des pratiques de dumping antérieures concernant les importations chinoises, a dû reporter des investissements de maintenance préventive jusqu'après les périodes déficitaires. Une fois que les droits sur les importations chinoises ont commencé à produire leurs effets sur le marché, l'industrie de l'Union a pu réaliser à nouveau des bénéfices et revenir à des niveaux normaux d'investissement. Au cours des périodes suivantes, les investissements sont restés à un niveau similaire et ont continué à couvrir essentiellement la maintenance. Aucun investissement n'a été réalisé pour augmenter la capacité, qui est restée stable sur la période considérée. Sur cette base, il a été conclu que les investissements de l'industrie de l'Union n'ont pas brisé le lien de causalité.
5.2.8. Coûts des matières premières et autres coûts
(117)
Plusieurs parties intéressées ont fait valoir que le préjudice subi par l'industrie de l'Union était causé par l'augmentation significative du prix des principales matières premières, à savoir le sucre industriel, l'ammoniaque, la soude caustique et l'acide sulfurique.
Sucre industriel
(118)
Le sucre industriel est l'un des principaux facteurs de coût dans le coût total de production de l'industrie de l'Union. En effet, comme indiqué au considérant 81, le coût unitaire de production de l'industrie de l'Union a augmenté pendant la période considérée, y compris le coût du sucre industriel. Selon des statistiques accessibles au public (9), le prix moyen pour le sucre industriel dans l'Union, tout en augmentant légèrement, de l'EF 2010/2011 à la mi-2012, est resté inférieur au prix du marché mondial. Par la suite, le prix du sucre industriel dans l'Union et le prix du sucre industriel sur le marché mondial ont diminué et se sont établis à un niveau similaire. Dès lors, l'argument selon lequel l'augmentation des prix du sucre a été une cause de préjudice est non fondé et doit être rejeté.
Produits chimiques
(119)
Le coût de l'ammoniaque, de la soude caustique et de l'acide sulfurique pour l'industrie de l'Union a augmenté pendant la période considérée, au même rythme que le prix international de ces produits. Cette augmentation de prix n'était dès lors pas limitée à l'industrie de l'Union mais a également affecté les opérateurs dans les pays tiers. Pour ces motifs, l'augmentation du prix de l'ammoniaque, de la soude caustique et de l'acide sulfurique ne peut être considérée comme étant de nature à causer le préjudice important subi par l'industrie de l'Union.
Autres
(120)
Une autre partie intéressée a fait valoir que les coûts énergétiques plus élevés, les coûts de main-d'œuvre plus élevés et les coûts d'emballage plus élevés avaient causé le préjudice subi par l'industrie de l'Union. Si l'enquête a démontré que ces facteurs de coût ont effectivement augmenté pendant la période considérée (voir les considérants 81 et 83), la Commission a également établi que l'industrie de l'Union ne pouvait répercuter, même partiellement, cette augmentation de coût dans son prix de vente en raison de la pression sur les prix exercée par les importations indonésiennes. L'augmentation du coût de ces facteurs ne pouvait dès lors être considérée comme étant de nature à causer le préjudice important subi par l'industrie de l'Union.
5.3. Conclusion concernant le lien de causalité
(121)
L'analyse ci-dessus fait apparaître une augmentation substantielle, tant en volume qu'en part de marché, des importations faisant l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie entre l'EF 2010/2011 et la période d'enquête ainsi qu'une diminution du prix à l'importation sur la période considérée.
(122)
Cette augmentation de la part de marché des importations à bas prix en provenance d'Indonésie a coïncidé avec une baisse importante de la part de marché de l'industrie de l'Union et provoqué, avec la pression à la baisse sur les prix, des pertes substantielles pour l'industrie de l'Union.
(123)
Par ailleurs, l'examen des autres facteurs qui auraient pu porter préjudice à l'industrie de l'Union a révélé qu'aucun de ceux-ci n'aurait pu avoir une incidence négative importante.
(124)
Sur la base de ce qui précède, la Commission a conclu à ce stade que le préjudice important pour l'industrie de l'Union était causé par les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance du pays concerné et que les autres facteurs ne brisaient pas le lien de causalité.
(125)
La Commission a distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus pouvant influer sur la situation de l'industrie de l'Union des effets préjudiciables des importations faisant l'objet d'un dumping. L'effet des importations en provenance de Chine et d'autres pays tiers, de l'évolution de la consommation, des résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union, des inefficiences alléguées de l'industrie de l'Union, de la crise financière, des investissements et des exigences réglementaires de l'Union européenne, ainsi que des coûts des matières premières et des autres coûts sur l'évolution négative de l'industrie de l'Union a été limité.
6. INTÉRÊT DE L'UNION
6.1. Remarque préliminaire
(126)
Conformément à l'article 21 du règlement de base, la Commission a examiné si elle pouvait clairement conclure qu'il n'était pas de l'intérêt de l'Union que des mesures soient prises en l'espèce, malgré la détermination d'un dumping préjudiciable. La détermination de l'intérêt de l'Union s'est basée sur l'appréciation de tous les différents intérêts en jeu, y compris ceux de l'industrie de l'Union, des négociants, des importateurs, des utilisateurs et des fournisseurs de matières premières.
6.2. Intérêt de l'industrie de l'Union
(127)
L'enquête a établi que l'industrie de l'Union a subi un préjudice important causé par les importations ayant fait l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie. Presque tous les indicateurs de préjudice ont présenté des évolutions négatives, notamment le volume de production, le volume des ventes, la part de marché et la rentabilité se sont détériorés sur la période considérée. La tendance à la baisse a également été établie pour d'autres indicateurs liés aux résultats financiers tels que le flux de liquidités et le rendement des investissements. Au cours de la même période, les stocks ont augmenté.
(128)
À la suite de l'institution de mesures, le prix à l'importation devrait augmenter et l'industrie de l'Union devrait être libérée de la pression sur les prix actuellement exercée par les importations faisant l'objet d'un dumping. L'industrie de l'Union devrait donc pouvoir augmenter ses prix afin de répercuter les augmentations des coûts et atteindre progressivement des niveaux rentables. Il en résultera également une incidence positive sur la production et le volume des ventes. En l'absence de mesures, il est tout à fait possible que la situation de l'industrie de l'Union se détériore davantage. De nouvelles pertes de volume de ventes et de part de marché sont très probables, étant donné que la pression exercée sur les prix par les importations faisant l'objet d'un dumping se poursuivra et que l'industrie de l'Union sera contrainte de s'aligner sur les faibles niveaux de prix dans l'Union. Dans un tel scénario, l'industrie de l'Union continuera d'enregistrer des pertes importantes. Il n'est pas exclu qu'en raison de la réduction des ventes et du volume de production ainsi que des pertes élevées, l'industrie de l'Union soit forcée de cesser complètement la production à moyen terme, avec la perte d'emplois en résultant dans l'Union. Cela rendrait également l'Union dépendante des importations en provenance de pays tiers.
(129)
Il a dès lors été conclu à ce stade que l'institution de droits antidumping serait dans l'intérêt de l'industrie de l'Union.
6.3. Intérêt des importateurs/négociants
(130)
Quatorze sociétés se sont fait connaître à la suite de la publication de l'avis d'ouverture. Trois importateurs indépendants ont été retenus dans l'échantillon et ont reçu des questionnaires, tandis qu'un seul a répondu. Cette société a fait l'objet d'une vérification sur place.
(131)
Les importations de glutamate monosodique en provenance d'Indonésie représentaient moins de 15 % du chiffre d'affaires de l'importateur. La Commission a considéré que, si l'activité liée au glutamate monosodique pouvait être affectée par l'institution de droits, la société resterait globalement rentable.
(132)
Un négociant dans l'Union, intervenant dans la revente du glutamate monosodique à l'intérieur et à l'extérieur du marché de l'Union, s'est fait connaître durant l'enquête. Ce négociant achetait essentiellement le glutamate monosodique auprès de l'industrie de l'Union, mais aussi auprès d'importateurs de glutamate monosodique provenant d'Indonésie et d'autres pays tiers. L'activité du négociant liée au glutamate monosodique était marginale par rapport à son activité totale. Pour ces motifs, il est considéré que toute incidence des mesures antidumping sur sa situation serait négligeable.
6.4. Intérêt des utilisateurs
(133)
Les utilisateurs sont essentiellement présents dans le secteur des «aliments et boissons» et utilisent le glutamate monosodique dans la production de mélanges d'épices, de potages et de plats préparés. Le glutamate monosodique est également utilisé dans des applications «non alimentaires» spécifiques, par exemple dans la production de détergents.
(134)
Trente-trois sociétés se sont fait connaître et ont reçu un questionnaire. Cinq sociétés ont coopéré à l'enquête en soumettant une réponse au questionnaire. Quatre d'entre elles étaient présentes dans le secteur des aliments et des boissons et une dans le secteur non alimentaire. Deux des entreprises ayant coopéré, l'une opérant dans le secteur des aliments et boissons et la seconde produisant des détergents, ont fait l'objet d'une vérification sur place.
Secteur des aliments et des boissons
(135)
L'enquête a montré qu'en moyenne, le glutamate monosodique représentait environ 5 % du coût total des produits incorporant du glutamate monosodique fabriqués par les sociétés ayant coopéré, qui ont fourni les données nécessaires.
(136)
Deux des sociétés ayant coopéré achetaient essentiellement le glutamate monosodique auprès de l'industrie de l'Union et ne l'importaient pas ou seulement en faibles quantités d'Indonésie. Dans le cas de ces deux sociétés, l'activité liée aux produits incorporant du glutamate monosodique représentait environ un tiers de leur activité totale. Durant la période d'enquête, les sociétés se sont avérées rentables. Compte tenu de ces conclusions, les mesures proposées contre l'Indonésie sont susceptibles d'avoir une incidence limitée sur ces sociétés.
(137)
Les deux autres sociétés achetaient des quantités plus importantes de glutamate monosodique provenant d'Indonésie mais leur activité liée au glutamate monosodique était relativement insignifiante par rapport à leur activité globale. En outre, sur la base des informations fournies, ces deux sociétés étaient rentables pendant la période d'enquête. Il est donc peu probable que des mesures dirigées contre le glutamate monosodique en provenance d'Indonésie aient une incidence importante sur ces sociétés.
Secteur non alimentaire
(138)
L'une des sociétés ayant coopéré utilisait du glutamate monosodique pour produire des détergents. Le glutamate monosodique représentait entre 15 % et 20 % du coût de production de ces produits. Pendant la période d'enquête, la société a principalement acheté le glutamate monosodique auprès de l'industrie de l'Union mais a également importé du glutamate monosodique d'Indonésie et, dans une moindre mesure, de Corée. Seule une part mineure de son activité était consacrée à des produits incorporant du glutamate monosodique par rapport à son activité totale qui, en outre, s'est avérée présenter des marges bénéficiaires positives entre 5 % et 10 % au cours de la période d'enquête.
(139)
Sur cette base, s'il n'est pas exclu que cette société puisse être affectée par l'institution de mesures contre l'Indonésie, la disponibilité d'autres sources d'approvisionnement et la situation rentable de l'activité incorporant le glutamate monosodique indiqueraient que l'incidence éventuelle sur cette société serait limitée.
(140)
Cette partie intéressée a allégué qu'étant donné le cadre réglementaire de l'Union européenne qui interdit l'utilisation des phosphates et d'autres composés du phosphore (10), le glutamate monosodique est susceptible d'être utilisé en quantités accrues pour remplacer les phosphates et autres composés du phosphore dans la production de détergents. Dès lors, la demande de glutamate monosodique dans l'Union devrait augmenter de manière substantielle et des droits antidumping sur les importations de glutamate monosodique auraient un effet préjudiciable sur l'évolution de ce nouveau marché.
(141)
Toutefois, à ce stade, il est difficile de prédire de quelle façon le nouveau cadre juridique exercera une incidence sur le marché de l'Union et si, ou dans quelle mesure, il stimulera la production de détergents à base de glutamate monosodique et aura donc un effet sur la demande de glutamate monosodique dans l'Union. La partie intéressée n'a pas non plus fourni d'éléments de preuve quant à la mesure dans laquelle un droit antidumping pourrait avoir une incidence préjudiciable. À cet égard, il convient de noter que le droit antidumping a pour objectif de restaurer des conditions de libre concurrence sur le marché de l'Union. Par conséquent, les importations indonésiennes devraient continuer à approvisionner le marché de l'Union mais à des prix équitables. L'enquête a également révélé un certain nombre de sources alternatives d'approvisionnement, telles que le Brésil, le Viêt Nam et la Corée.
(142)
En tout état de cause, compte tenu des conclusions de l'enquête, même si la totalité de la demande de glutamate monosodique de la société en question devait être importée d'Indonésie, la rentabilité de la société concernant l'activité incorporant du glutamate monosodique resterait positive. Ce scénario le plus pessimiste ne tient pas compte du fait qu'une partie du droit pourrait, du moins partiellement, être répercutée sur ses clients finaux.
6.5. Intérêt des fournisseurs
(143)
Quatre fournisseurs de matières premières de l'Union se sont fait connaître et ont répondu au questionnaire. Leurs ventes de matières premières à l'industrie de l'Union ne représentaient qu'une petite partie de leur chiffre d'affaires total. Dès lors, l'absence de mesures n'aurait pas d'incidence sur la situation des fournisseurs.
6.6. Autres arguments
(144)
Plusieurs parties intéressées ont allégué que l'industrie de l'Union occupait une position dominante sur le marché de l'Union et ont fait valoir que des mesures antidumping concernant les importations en provenance d'Indonésie renforceraient sa position, ce qui ne serait pas dans l'intérêt de l'Union.
(145)
L'enquête a clairement démontré que l'unique producteur de l'Union n'était pas en mesure de maintenir son volume de ventes dans l'Union, étant donné qu'il cédait une part de marché aux importations indonésiennes. En outre, l'industrie de l'Union n'était pas en mesure d'augmenter ses niveaux de prix au rythme de l'augmentation des coûts des matières premières, étant donné la pression sur les prix exercée par les importations ayant fait l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie et a subi des pertes significatives au cours de la période d'enquête. La Commission a également relevé qu'il existe une concurrence de la part des importations provenant d'un certain nombre de pays tiers, bénéficiant du libre accès au marché de l'Union. Pour ces motifs, les éléments de preuve sont insuffisants en ce qui concerne la prétendue position dominante de l'industrie de l'Union et l'argument a dû être rejeté.
(146)
Certaines parties intéressées ont également allégué qu'il n'y aurait pas d'alternative aux importations en provenance d'Indonésie, étant donné que les niveaux des prix des importations des autres pays tiers étaient également trop élevés.
(147)
Il convient de rappeler qu'au cours de l'EF 2010/2011, la part de marché des importations provenant d'autres pays tiers était substantielle. Les importations provenant de pays tiers souffraient également de la pression sur les prix exercée par les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie, perdaient un volume de vente important et cédaient des parts de marché aux importations indonésiennes. L'institution de droits contre les importations de glutamate monosodique provenant d'Indonésie devrait permettre à d'autres pays tiers, tels que le Brésil, la Corée et le Viêt Nam, de récupérer les parts de marché perdues dans l'Union. En ce qui concerne les prix, l'objectif des mesures antidumping devrait être d'établir des conditions de libre concurrence dans l'Union, permettant ainsi aux importations d'entrer dans l'Union à des niveaux de prix équitables. L'enquête a indiqué que l'institution de droits ne devrait pas exercer une incidence importante sur la situation de l'industrie en aval. L'argument selon lequel il n'existait pas de sources alternatives d'approvisionnement a dès lors été rejeté.
6.7. Conclusion sur l'intérêt de l'Union
(148)
Sur la base de ce qui précède, la Commission a établi qu'il n'existe aucune raison impérieuse de conclure qu'il n'était pas dans l'intérêt de l'Union d'instituer des mesures provisoires sur les importations de glutamate monosodique en provenance d'Indonésie à ce stade de l'enquête.
7. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(149)
Compte tenu des conclusions établies par la Commission concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l'intérêt de l'Union, des mesures provisoires sont jugées nécessaires afin d'empêcher l'aggravation du préjudice causé à l'industrie de l'Union par les importations faisant l'objet d'un dumping.
7.1. Niveau d'élimination du préjudice (marge de préjudice)
(150)
Afin de déterminer le niveau des mesures, la Commission a d'abord établi le droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l'industrie de l'Union.
(151)
Le préjudice serait éliminé si l'industrie de l'Union était en mesure de couvrir ses coûts de production et de réaliser un bénéfice avant impôts sur les ventes du produit similaire sur le marché de l'Union qui pourrait raisonnablement être obtenu dans des conditions normales de concurrence par une industrie de ce type dans le secteur, à savoir en l'absence d'importations faisant l'objet d'un dumping. La Commission ayant constaté que les importations faisant l'objet d'un dumping n'ont commencé à produire des effets qu'au cours de la troisième année de la période considérée, la marge bénéficiaire a été établie par rapport aux deux premières années de cette période, en l'absence d'importations faisant l'objet d'un dumping. La Commission a jugé approprié d'utiliser la marge bénéficiaire moyenne pondérée telle qu'établie au considérant 89. Une marge bénéficiaire entre 5 % et 15 % a été établie. Une marge bénéficiaire plus précise ne peut être établie pour des raisons de confidentialité. Sur cette base, la Commission a calculé un prix non préjudiciable du produit similaire pour l'industrie de l'Union en ajoutant la marge bénéficiaire ainsi calculée au coût de production de l'industrie de l'Union pendant la période d'enquête. La Commission a ensuite déterminé le niveau d'élimination du préjudice sur la base d'une comparaison du prix moyen à l'importation pondéré des producteurs-exportateurs ayant coopéré en Indonésie, tel qu'établi pour les calculs de sous-cotation des prix, avec le prix moyen non préjudiciable pondéré du produit similaire vendu par l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union pendant la période d'enquête. Toute différence résultant de cette comparaison a ensuite été exprimée en pourcentage de la valeur moyenne pondérée CAF à l'importation. Les marges de préjudice calculées avec des bénéfices de 5 % et de 15 % respectivement sont indiquées dans le tableau inclus au considérant 154.
(152)
Comme mentionné au considérant 64, un producteur-exportateur a fait valoir que les niveaux de pureté du glutamate monosodique importé vers l'Union et de celui produit et vendu par l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union peuvent être différents et qu'il convenait dès lors de procéder à un ajustement approprié. Pour les motifs énoncés dans le même considérant, aucun ajustement n'était justifié et cette allégation a dû être rejetée.
7.2. Mesures provisoires
(153)
Il convient d'imposer des mesures provisoires sur les importations de glutamate monosodique en provenance d'Indonésie, conformément à la règle du droit moindre visée à l'article 7, paragraphe 2, du règlement de base. La Commission a comparé les marges de préjudice et les marges de dumping. Le montant des droits doit être fixé au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice).
(154)
Sur la base des éléments qui précèdent, les taux de droits antidumping provisoires, exprimés en pourcentage du prix CAF frontière de l'Union, avant dédouanement, devraient s'établir comme suit:
%
Pays
Société
Marge de dumping
Marge de préjudice
Droit antidumping provisoire
Indonésie
PT Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonésie
PT Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonésie
Toutes les autres sociétés
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Les taux de droit antidumping individuels fixés dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées au cours de cette enquête. Ces taux de droit s'appliquent exclusivement aux importations de produits originaires du pays concerné fabriqués par les personnes morales désignées. Les produits concernés importés fabriqués par toute société dont le nom et l'adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et sont soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés». Ils ne peuvent être soumis à aucun des taux de droits antidumping individuels.
(156)
Une société peut demander l'application de ces taux de droits antidumping individuels si elle change le nom de son entité ou crée une nouvelle entité de production ou de vente. La demande doit être adressée à la Commission (11). La demande doit contenir toutes les informations pertinentes, notamment la modification dans les activités de la société liées à la production, les ventes sur le marché intérieur et à l'exportation qui y sont associées, par exemple le changement de nom ou le changement dans les entités de production et de vente. La Commission actualise la liste des sociétés ayant des droits antidumping individuels, si cela se justifie.
(157)
Afin de minimiser les risques de contournement liés à la grande différence entre les taux des droits, des mesures spéciales sont nécessaires pour garantir l'application des droits antidumping individuels. Les sociétés bénéficiant de droits antidumping individuels doivent présenter une facture commerciale en bonne et due forme aux autorités douanières des États membres. La facture doit être conforme aux exigences énoncées à l'annexe. Les importations non accompagnées de cette facture seront soumises au droit antidumping applicable à «toutes les autres sociétés».
(158)
Afin d'assurer une mise en pratique en bonne et due forme du droit antidumping, le droit antidumping pour toutes les autres sociétés s'appliquera non seulement aux producteurs-exportateurs n'ayant pas coopéré à cette enquête, mais aussi aux producteurs qui n'ont pas effectué d'exportations vers l'Union pendant la période d'enquête.
8. DISPOSITIONS FINALES
(159)
Dans l'intérêt d'une bonne administration, la Commission invitera les parties intéressées à présenter leurs observations écrites et/ou à demander à être entendues par la Commission et/ou le conseiller-auditeur de la DG Commerce dans un délai fixé.
(160)
Les conclusions concernant l'institution de droits tirées aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées pour l'institution de toute mesure définitive,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit antidumping provisoire est institué sur les importations de glutamate monosodique relevant du code NC ex 2922 42 00 (code TARIC 2922420010) et originaire d'Indonésie.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l'Union, avant dédouanement, s'établit comme suit pour le produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés ci-dessous:
Société
Droit antidumping provisoire
(%)
Code additionnel TARIC
PT Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT Miwon Indonesia
13,3
B962
Toutes les autres sociétés
28,4
B999
3. L'application des taux de droit individuels précisés pour les sociétés mentionnées au paragraphe 2 est subordonnée à la présentation aux autorités douanières des États membres d'une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux conditions fixées en annexe. À défaut de présentation d'une telle facture, le taux de droit applicable à «toutes les autres sociétés» s'applique.
4. La mise en libre pratique dans l'Union du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d'une garantie équivalant au montant du droit provisoire.
5. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Dans un délai de 25 jours à compter de la date d'entrée en vigueur du présent règlement, les parties intéressées peuvent:
a)
demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté;
b)
présenter leurs observations écrites à la Commission; et
c)
demander à être entendues par la Commission et/ou le conseiller-auditeur de la DG Commerce.
2. Les parties visées à l'article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009 peuvent présenter des commentaires sur l'application des mesures provisoires dans un délai de 25 jours à compter de la date d'entrée en vigueur du présent règlement.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
L'article 1er s'applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 20 août 2014.