РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1304/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 декември 2013 г.
относно Европейския социален фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1081/2006 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 164 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) се установява рамката за действие на Европейския социален фонд (ЕСФ), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, Европейския фонд за морско дело и рибарство и се определят по-специално тематичните цели, принципите и правилата, свързани с програмирането, мониторинга и оценката, управлението и контрола. Поради това е необходимо да се определят задачите и обхватът на ЕСФ, както и свързаните с тях инвестиционни приоритети, насочени към тематичните цели, и да се предвидят специфични разпоредби за видовете дейности, които могат да бъдат финансирани от ЕСФ.
(2)
ЕСФ следва да подобри възможностите за заетост, да засили социалното приобщаване, да се бори срещу бедността, да насърчава образованието, уменията и ученето през целия живот и да разработва политики за активно, всеобхватно и устойчиво приобщаване в съответствие със задачите, които са му поверени с член 162 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), като по този начин допринася за икономическото, социалното и териториалното сближаване в съответствие с член 174 от ДФЕС. В съответствие с член 9 от ДФЕС, ЕСФ следва да вземе предвид изискванията, свързани с насърчаването на висока степен на заетост, осигуряването на адекватна социална закрила, борбата срещу социалното изключване, както и с постигане на високо равнище на образование, обучение и опазване на човешкото здраве.
(3)
На заседанието си на 17 юни 2010 г. Европейският съвет призова за необходимостта всички общи политики, включително политиката на сближаване, да се осъществяват в подкрепа на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегията"Европа 2020"). За да се постигне пълно хармонизиране на ЕСФ с целите на тази стратегия, по-специално по отношение на заетостта, образованието, обучението и борбата срещу социалното изключване, бедността и дискриминацията, ЕСФ следва да предоставя подкрепа на държавите-членки като взема предвид съответните интегрирани насоки и съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от ДФЕС, както и, когато е целесъобразно на национално равнище, националните програми за реформа въз основа на националните стратегии за заетост, националните социални доклади, националните стратегии за интеграция на ромите и националните стратегии за хората с увреждания. ЕСФ следва също да допринася за съответните аспекти на изпълнението на водещите инициативи, като се обърне специално внимание на инициативите „Програма за нови умения и работни места“, „Младежта в движение“ и „Европейска платформа срещу бедността и социалното изключване. Той следва да предоставя подкрепа и за съответните дейности в рамките на инициативите „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ и „Съюз за иновации“.
(4)
Съюзът е изправен пред структурни предизвикателства, произтичащи от глобализацията на икономиката, технологичното развитие и все по-застаряващата работна ръка, както и все по-големия недостиг на умения и работна ръка в някои сектори и региони. Тези процеси бяха изострени от настъпилата неотдавна икономическа и финансова криза, която доведе до по-високи равнища на безработица и засегна по-специално младите хора и другите лица в неравностойно положение като мигрантите и малцинствата.
(5)
Целите на ЕСФ следва да бъдат насочени към насърчаване на заетостта, подобряване на достъпа до пазара на труда, като се обръща особено внимание на лицата, които са най-отдалечени от пазара на труда, както и към подпомагане на доброволната мобилност на работната сила. ЕСФ следва също да подпомага остаряването в добро здраве и активния живот на възрастните хора, включително чрез иновативни форми на организация на труда, насърчаване на здравето и безопасността на работното място и повишаване на пригодността за заетост. Като насърчава по-доброто функциониране на трудовите пазари чрез засилване на транснационалната географска мобилност на работниците, ЕСФ следва по-специално да предоставя подкрепа на дейностите на EURES (дейностите на мрежата на Европейските служби по заетостта) във връзка с наемането на работа и свързаните с него услуги по информиране, консултиране и ориентиране на национално и трансгранично равнище. Операциите, финансирани от ЕСФ, следва да са в съответствие с член 5, параграф 2 от Хартата на основните права на Европейския съюз, съгласно който никой не може да бъде заставян да извършва принудителен или задължителен труд.
(6)
ЕСФ следва също да насърчава социалното приобщаване и да предотвратява и води борба с бедността, така че да се прекъсне затвореният кръг на неравностойното положение между поколенията, което предполага мобилизирането на цял набор политики, насочени към лицата в най-неравностойно положение независимо от тяхната възраст,включително деца, бедни трудещи се и по-възрастни жени. Следва да се обърне особено внимание на участието на търсещите убежище и бежанците. ЕСФ може да се ползва за подобряване на достъпа до достъпни, устойчиви и висококачествени услуги от общ интерес, по-специално по отношение на здравните услуги, услугите в областта на заетостта и обучението, услугите за бездомните, грижите по отглеждане на деца извън рамките на училищата, детегледаческите услуги и дългосрочните грижи. Подпомаганите услуги могат да бъдат публични, частни и/или предоставяни от съответните общности, както и да се предоставят от различни видове доставчици, а именно публични администрации, частни дружества, социални предприятия, неправителствени организации.
(7)
ЕСФ следва да се справи с преждевременното напускане на училище, да насърчава равния достъп до висококачествено образование, да инвестира в професионалното образование и обучение, да подобрява системите за образование и обучение спрямо пазара на труда и да подобрява ученето през целия живот, включващо формални, неформални и неофициални процеси на изучаване.
(8)
В допълнение към тези приоритети, в по-слабо развитите региони и държави-членки и с оглед повишаване на икономическия растеж и възможностите за заетост следва да бъде подобрена ефикасността на публичната администрация на национално и регионално равнище, както и възможността публичната администрация да действа като активен участник. Следва да бъде засилен институционалният капацитет на заинтересованите страни, в това число и неправителствените организации, които изпълняват политики в областта на заетостта, образованието, обучението и социалната сфера, включително в областта на недискриминацията.
(9)
Подпомагането по инвестиционен приоритет "Водено от общностите местно развитие" може да допринесе за всички тематични цели, изложени в настоящия регламент. Подпомаганите от ЕСФ стратегии за водено от общностите местно развитие следва да бъдат приобщаващи по отношение на намиращите се на територията лица в неравностойно положение, както по отношение на управлението на местната група за действие, така и по отношение на съдържанието на стратегията.
(10)
Същевременно е от основно значение да се подкрепя развитието и конкурентоспособността на микро-, малките и средните предприятия на Съюза и да се гарантира, че чрез придобиване на подходящи умения и чрез възможности за учене през целия живот хората могат да се адаптират към новите предизвикателства като преминаването към икономика, основана на знанието, стратегията в областта на цифровите технологии и прехода към икономика с ниски емисии на въглероден двуокис и с по-висока енергийна ефективност. При осъществяването на своите първостепенни тематични цели ЕСФ следва да допринесе за преодоляването на тези предизвикателства. В този контекст ЕСФ следва да подкрепя прехода на работната сила от образование към заетост, насочен към по-екологосъобразни умения и работни места, както и следва да се справи с недостига на умения, включително в секторите на енергийната ефективност, възобновяемата енергия и устойчивия транспорт. ЕСФ следва също да допринася за развитие на културните и творческите умения. Социално-културният, креативният и културният сектор са важни за косвеното справяне с целите на ЕСФ; поради тази причина техният потенциал следва по-добре да бъде включен в проектите и програмирането на ЕСФ.
(11)
Като се има предвид продължаващата необходимост от усилия за преодоляване на проблема с младежката безработица в Съюза като цяло, за най-засегнатите региони следва да бъде създадена инициатива за младежка заетост (ИМЗ). В тези региони ИМЗ следва да осигурява подкрепа на младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, които са безработни или неактивни, като засили и ускори предоставянето на дейностите, които получават финансово подпомагане от ЕСФ. За ИМЗ следва да бъдат специално разпределени допълнителни средства, като по линия на ЕСФ в най-засегнатите региони следва да бъдат заделени средства в същия размер. ИМЗ следва да бъде насочена към конкретни лица, а не към структури, и да играе допълваща роля по отношение на другите финансирани по линия на ЕСФ операции и национални действия, насочени към млади хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, които са неактивни или безработни, включително чрез прилагането на гаранцията за младежта в съответствие с препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (4), според която младите хора следва да получат качествено предложение за работа, продължаване на образованието, чиракуване или стаж в срок от четири месеца след попадането в положение на безработен или напускането на формалното обучение. ИМЗ може също да подпомага действия, насочени срещу ранното напускане на училище. Достъпът до социални придобивки за младите хора и техните семейства или лица на издръжка не следва да зависи от участието на младите хора в ИМЗ.
(12)
ИМЗ следва изцяло да бъде включена в графика на ЕСФ, но когато е целесъобразно, следва да се предвидят подходящи конкретни разпоредби, свързани с ИМЗ, с оглед постигането на нейните цели. В частност, необходимо е да се опрости и улесни прилагането на ИМЗ, по-специално по отношение на разпоредбите за финансово управление и мерките за тематична концентрация. С цел да гарантира, че резултатите от ИМЗ са ясно показани и съобщени следва да се предвидят специфичен мониторинг и оценка, както и мерки за информиране и публичност. Младежките организации следва да участват в обсъжданията в мониторинговите комитети относно подготовката и прилагането, включително оценката на ИМЗ.
(13)
Приносът на ЕСФ към стратегията „Европа 2020“ следва да се основава на по-силна концентрация на оказваната подкрепа върху приоритетите на Съюза. Установява се минимален дял на ЕСФ от финансирането по кохезионната политика, в съответствие с член 92, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. ЕСФ следва по-специално да увеличи предоставяната подкрепа за борба срещу социалното изключване и бедността чрез заделяне на специално предназначени за това средства, от минимум 20 % от общите средства по линия на ЕСФ за всяка държава-членка. Изборът и броят на инвестиционните приоритети, които ще получат подкрепа по линия на ЕСФ, следва също да бъдат ограничени, в съответствие със степента на развитие на подпомаганите региони.
(14)
С цел да се гарантира по-точен мониторинг и по-добра оценка на постигнатите на равнището на Съюза резултати чрез действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, в настоящия регламент следва да бъде установен общ набор от показатели за изпълнението и резултатите. Тези показатели следва да съответстват на инвестиционния приоритет и вида на действието, подкрепяно съгласно настоящия регламент, както и приложимите разпоредби на Регламент (ЕС) № 1303/2013. Показателите следва да бъдат допълнени при необходимост от специфични за програмата показатели за изпълнението и/или резултатите.
(15)
Държавите-членки се насърчават да докладват за въздействието на инвестициите по линия на ЕСФ върху равните възможности, равнопоставения достъп и интеграцията на маргинализираните групи по отношение на всички оперативни програми.
(16)
Като имат предвид изискванията за защита на данните, свързани със събирането и съхраняването на чувствителни данни относно участниците, държавите-членки и Комисията следва редовно да оценяват ефективността, ефикасността и въздействието на подпомагането от ЕСФ по отношение на насърчаването на социалното приобщаване и борбата с бедността, в частност във връзка с лица в неравностойно положение като ромите. Държавите-членки се насърчават да докладват за финансирани от ЕСФ инициативи в националните доклади в социалната област, приложени към националните програми за реформа, по-специално във връзка с маргинализирани общности като ромите и мигрантите.
(17)
Осъществяването на действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, по ефикасен и ефективен начин зависи от доброто управление и партньорството между всички съответни териториални и социално-икономически участници, като се вземат предвид субектите, действащи на регионално и местно равнище, и по-специално обединяващите сдружения, представляващи местните и регионалните органи, организираното гражданско общество, икономическите и, по-специално, социалните партньори и неправителствените организации. Следователно държавите-членки следва да осигурят участието на социалните партньори и на неправителствените организации в стратегическото управление на ЕСФ, от формулирането на приоритетите за оперативните програми до изпълнението и оценката на резултатите от ЕСФ.
(18)
Държавите-членки и Комисията следва да вземат необходимите мерки изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ, да допринася за насърчаване на равнопоставеността на жените и мъжете в съответствие с член 8 от ДФЕС. Данните от проведените оценки показват, че е важно аспектът за целите за равнопоставеност на половете да бъде вземан предвид на всяко едно равнище и на всички етапи от подготовката, мониторинга, изпълнението и оценката на оперативните програми по своевременен и последователен начин, като същевременно се гарантира предприемането на конкретни действия за насърчаване на равенството между половете, икономическата независимост на жените, образованието и повишаването на квалификацията, както и реинтеграцията на пострадали от насилие жени на пазара на труда и в обществото.
(19)
В съответствие с член 10 от ДФЕС изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ, следва да допринесе за борбата с дискриминацията, основана на пол, расова или етническа принадлежност, религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация, като се отделя специално внимание на лицата, които са обект на многостранна дискриминация. Дискриминация, основана на пола, следва да се разбира в широк смисъл, така че да се обхванат други, свързани с пола аспекти, в съответствие със съдебната практика на Съда на Европейския съюз. Изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ следва също да допринесе за насърчаването на равните възможности. ЕСФ следва да подкрепя изпълнението на задължението на Съюза, поето съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания, във връзка, inter alia, с образованието, работата, заетостта и достъпността. ЕСФ следва също така да подпомага прехода от грижи, предоставяни от институциите, към грижи, предоставяни от съответните общности. ЕСФ не следва да подкрепя действия, които допринасят за сегрегация или социално изключване.
(20)
Подкрепата за социалните иновации допринася за това политиките да отговорят по-добре на социалните промени. ЕСФ следва да насърчава и подкрепя иновативни социални предприятия и предприемачи, както и иновативни проекти, реализирани от неправителствени организации и други субекти, работещи в областта на социалната икономика. По-специално изпитването и оценяването на иновативните решения преди по-широкото им прилагане е от основно значение за подобряване на ефикасността на политиките и следователно е аргумент за предоставяне на специфична подкрепа от ЕСФ. При условие че докажат своята ефективност, иновативните решения биха могли да включват, разработване на социални показатели като например социалното етикетиране.
(21)
Транснационалното сътрудничество има значителна добавена стойност и поради това следва да бъде подкрепяно от всички държави-членки с изключение на надлежно обосновани случаи като се взема предвид принципът на пропорционалност. Необходимо е също така да се засили ролята на Комисията за улесняване на обмена на опит и за координиране на изпълнението на съответните инициативи.
(22)
С цел укрепването на интегриран и цялостен подход по отношение на заетостта и социалното приобщаване ЕСФ следва да подпомага хоризонтални и основаващи се на териториален принцип партньорства.
(23)
Мобилизирането на регионалните и местните заинтересовани страни следва да спомогне за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ и нейните водещи цели. Териториалните пактове, местните инициативи за заетост и социално приобщаване, устойчивите и приобщаващи стратегии за водено от общностите местно развитие в градските и селските райони и стратегиите за устойчиво развитие на градовете могат да бъдат използвани и да получат подкрепа с цел при подготовката и изпълнението на оперативните програми да се включат по-активно регионалните и местните органи, градовете, социалните партньори и неправителствените организации.
(24)
В Регламент (ЕС) № 1303/2013 се предвижда правилата за допустимост на разходите да се установяват на национално ниво с някои изключения, за които е необходимо да се определят специфични разпоредби по отношение на ЕСФ.
(25)
За опростяване на използването на ЕСФ и намаляване на риска от грешки и предвид специфичността на операциите, подкрепяни от ЕСФ, е целесъобразно да се определят разпоредби, които допълват Регламент (ЕС) № 1303/2013 по отношение на допустимостта на разходите.
(26)
Използването на стандартни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и финансиране с единна ставка следва да доведе до опростяване за бенефициерите и до намаляване на административната тежест за всички партньори по проекти на ЕСФ.
(27)
Важно е да се осигури доброто финансово управление на всяка оперативна програма и нейното изпълнение по възможно най-ефективния и удобен за ползвателите начин. Държавите-членки следва да се въздържат от добавяне на правила, които усложняват използването на финансовите средства от бенефициера.
(28)
Държавите-членки и регионите следва да бъдат насърчавани да прибягват до ЕСФ чрез финансови инструменти с цел осигуряване на подкрепа, например за студенти, за създаване на работни места, мобилност на работниците, социално приобщаване и социално предприемачество.
(29)
ЕСФ следва да допълва други програми на Съюза и следва да се развие тясно взаимодействие между ЕСФ и други финансови инструменти на Съюза.
(30)
Инвестициите в човешки капитал са основният лост, на който Съюзът може да разчита, за да гарантира своята конкурентоспособност на международно равнище и за да постигне устойчиво възстановяване на своята икономика. Никоя инвестиция не може да доведе до структурни реформи, ако не е съпроводена от последователна, ориентирана към растежа стратегия за развитие на човешкия капитал. Следователно трябва да се гарантира, че по време на периода на програмиране 2014-2020 г. средствата, предназначени за подобряване на уменията и повишаване на равнищата на заетост, позволяват провеждането на дейности с подходящ мащаб.
(31)
На Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с определянето на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми и на максималния им размер в зависимост от различните видове операции. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(32)
При управлението на ЕСФ Комисията се подпомага от Комитета, посочен в член 163 от ДФЕС.
(33)
Тъй като настоящият регламент заменя Регламент (ЕС) № 1081/2006 на Европейския парламент и на Съвета (5), посоченият регламент следва да бъде отменен. Въпреки това настоящият регламент следва да не засяга продължаването или промяната на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1081/2006 или на друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство впоследствие следва да се прилага и след 31 декември 2013 г. по отношение на тази помощ или съответните операции до тяхното приключване. Заявленията за получаване на помощ, представени или одобрени в рамките на Регламент (ЕО) № 1081/2006, следва да останат в сила,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
В настоящия регламент се определят задачите на Европейския социален фонд (ЕСФ), включително инициативата за младежка заетост (ИМЗ), и обхватът на предоставяното от него подпомагане, съдържат се специфични разпоредби и се установяват видовете допустими разходи, по отношение на които може да бъде предоставено подпомагане.
Член 2
Задачи
1. ЕСФ насърчава постигането на високи нива на заетост и на качество на работните места, подобрява достъпа до пазара на труда, предоставя подкрепа за географската и професионалната мобилност на работниците и улеснява тяхното адаптиране към промените в промишлеността и промените в системата на производство, необходими за устойчиво развитие, стимулира постигането на високо ниво на образование и обучение за всички и подпомага прехода от образование към трудова заетост за младите хора, води борба с бедността, подобрява социалното приобщаване и насърчава равенството между половете, недискриминацията и равните възможности, като по този начин допринася за изпълнение на приоритетите на Съюза за засилване на икономическото, социалното и териториалното сближаване.
2. ЕСФ осъществява задачите си, предвидени в член 1, като предоставя подкрепа на държавите-членки в усилията им за изпълнение на приоритетите и водещите цели на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегията „Европа 2020“) и дава възможност на държавите-членки да се справят с конкретните предизвикателства пред тях по отношение на постигането на целите на стратегията „Европа 2020“. ЕСФ предоставя подкрепа за разработването и изпълнението на политики и действия във връзка със своите задачи, като взема предвид съответните интегрирани насоки и съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от ДФЕС, а когато е целесъобразно, на национално равнище, националните програми за реформа, както и други приложими национални стратегии и доклади.
3. Дейността на ЕСФ е в полза на хората, включително лицата в неравностойно положение като трайно безработните, хората с увреждания, мигрантите, етническите малцинства, маргинализираните общности, както и хората от всички възрастови групи, изправени пред бедност и социална изолация. ЕСФ също така предоставя подкрепа на работници, предприятия, включително субекти в областта на социалната икономика, и предприемачи, както и на системи и структури, за да улесни адаптирането им към нови предизвикателства, включително нарастващото несъответствие на уменията, и да насърчи доброто управление, социалния напредък и провеждането на реформи, по-специално в областта на заетостта, образованието, обучението и социалните политики.
Член 3
Обхват на подкрепата
1. В рамките на тематичните цели по член 9, първа алинея, точки 8, 9, 10 и 11 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, които отговарят на букви а), б), в) и г) от настоящия параграф и съгласно задачите си, ЕСФ предоставя подкрепа за следните инвестиционни приоритети:
а)
за тематичната цел „насърчаване на устойчивата и качествена заетост и подкрепа на мобилността на работната сила”:
i)
достъп до заетост за търсещите работа и за неактивните лица, включително трайно безработни и лица, отдалечени от пазара на труда, а също и чрез местни инициативи за заетост и подкрепа за мобилността на работната сила;
ii)
устойчиво интегриране на пазара на труда на младите хора, в частност, тези които не са ангажирани с трудова дейност, образование или обучение, включително младите хора, изложени на риск от социално изключване и младите хора от маргинализирани общности, включително чрез прилагане на гаранцията за младежта;
iii)
самостоятелна заетост, предприемачество и създаване на предприятия, включително иновативни микро-, малки и, средни предприятия;
iv)
равенство между мъжете и жените във всички области, включително в достъпа до заетост,напредъка в кариерата, съчетаване на професионалния и личния живот и насърчаване на равно заплащане за равен труд;
v)
приспособяване на работниците, предприятията и предприемачите към промените;
vi)
активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве;
vii)
Модернизиране на институциите на пазара на труда, като публични и частни служби по заетостта и повишаване на адекватността спрямо потребностите на пазара на труда, включително чрез действия за повишаване на транснационалната мобилност на работната сила, както и чрез схеми за мобилност и по-добро сътрудничество между институциите и съответните заинтересовани страни.
б)
за тематичната цел „насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация”:
i)
активно приобщаване, включително с оглед насърчаване на равните възможности и активното участие и по-добрата пригодност за заетост;
ii)
социално-икономическа интеграция на маргинализирани общности като ромите;
iii)
борба срещу всички форми на дискриминация и насърчаване на равенството на възможностите;
iv)
повишаване на достъпа до услуги, които са на достъпна цена, устойчиви и висококачествени, включително здравни и социални услуги от общ интерес;
v)
насърчаване на социалното предприемачество и на професионалната интеграция в социалните предприятия и насърчаване на социалната и солидарна икономика с цел улесняване на достъпа до заетост;
vi)
стратегии за водено от общностите местно развитие;
в)
за тематичната цел „инвестиране в образование, обучение и професионално обучение за придобиване на умения и обучение през целия живот“:
i)
намаляване и предотвратяване на преждевременното напускане на училище и насърчаване на равния достъп до висококачествено предучилищно, основно и средно образование, включващоформални, неформални и неофициални процеси на изучаване за повторно включване в образователната и обучителната система;
ii)
подобряване на качеството и ефикасността на и достъпа до висшето и равностойното на него образование с цел увеличаване на участието и подобряване на равнищата на образование, по-специално за групите в неравностойно положение;
iii)
подобряване на равния достъп до възможностите за учене през целия живот за всички възрастови групи във формален, неформален и неофициален вид, осъвременяване на познанията, уменията и компетенциите на работната ръка, както и насърчаване на гъвкави процеси на учене, включително чрез професионална ориентация и валидиране на придобитите компетенции;
iv)
подобряване на системите за образование и обучение спрямо пазара на труда, улесняване на прехода от образование към работа и укрепване на професионалното образование и системите на обучение, както и тяхното качество, включително чрез механизми за предвиждане на уменията, адаптиране на учебните програми и създаване и развитие на основаващи се на работата системи за учене, включително двойни системи на учене и схеми за чиракуване;
г)
за тематичната цел „засилване на институционалния капацитет на публичните органи и заинтересовани страни и ефикасна публична администрация”:
i)
инвестиции в институционален капацитет и в ефикасността на публичните администрации и публичните услуги на национално, регионално и местно равнище с цел осъществяването на реформи и постигането на по-добро регулиране и добро управление;
Този инвестиционен приоритет е приложим само в държави-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд или в държавите-членки, които имат един или повече региони от ниво 2 по NUTS, посочени в член 90, параграф 2, буква a) от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
ii)
изграждане на капацитет по отношение на всички заинтересовани страни, които изпълняват политики в областта на образованието, ученето през целия живот, обучението и политиките в областта на заетостта или социалната сфера, включително чрез секторни и териториални пактове за мобилизиране с цел осъществяването на реформи на национално, регионално и местно равнище.
2. Посредством инвестиционните приоритети, изброени в параграф 1, ЕСФ допринася също и за другите тематични цели, посочени в член 9, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013, основно чрез:
а)
подкрепа за прехода към икономика, която е нисковъглеродна, устойчива на изменението на климата, екологично устойчива и използваща ефикасно ресурсите, чрез подобряване на системите за образование и обучение, необходимо за адаптирането на уменията и квалификацията, повишаване квалификацията на работната сила и създаването на нови работни места в секторите, свързани с околната среда и енергетиката;
б)
повишаване на достъпността, използването и качеството на информационните и комуникационните технологии чрез развитие на електронната грамотност и електронното обучение и инвестициите в електронното приобщаване, електронните умения и свързаните с тях предприемачески умения;
в)
Стимулиране на изследванията, технологичното развитие и иновациите чрез развиване на следдипломното образование и предприемаческите умения, обучението на изследователи, свързването в мрежи на дейности и партньорства между висшите учебни заведения, центровете за научни изследвания и технологии и предприятията;
г)
Повишаване на конкурентоспособността и устойчивостта в дългосрочен план на малките и средни предприятия чрез насърчаване на адаптивността на предприятията, ръководните кадри и работниците, увеличаване на инвестициите в човешки капитал, както и насърчаване на организации, предоставящи практически насочено професионално обучение и обучение.
Член 4
Съгласуваност и тематична концентрация
1. Държавите-членки гарантират, че стратегията и действията, предвидени в оперативните програми, са съгласувани и отговарят на предизвикателствата, набелязани в националните програми за реформа, както и, когато това е уместно, в техните други национални стратегии за борба с безработицата, бедността и социалното изключване и също така в съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, с цел да се допринесе за постигане на водещите цели на стратегията „Европа 2020“, свързани със заетостта, образованието и намаляването на бедността.
2. Най-малко 20 % от общите средства по линия на ЕСФ във всяка държава-членка се отпускат за тематичната цел „Насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация“, установена в член 9, първа алинея, точка 9 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. Държавите-членки прилагат тематичната концентрация в съответствие с посочените по-долу условия:
а)
по отношение на по-силно развитите региони държавите-членки концентрират най-малко 80 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
б)
по отношение на регионите в преход държавите-членки концентрират най-малко 70 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
в)
по отношение на по-слабо развитите региони държавите-членки концентрират най-малко 60 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
4. Приоритетните оси, посочени в член 11, параграф 1, се изключват при изчисляването на процентните ставки, предвидени в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
Член 5
Показатели
1. Общите показатели за изпълнение и за резултати, посочени в приложение I към настоящия регламент и, когато това е уместно, специфичните за програмата показатели, се използват в съответствие с член 27, параграф 4 и член 96, параграф 2, буква б), подточки ii) и iv) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Всички общи показатели за изпълнение и за резултати се докладват за всички инвестиционни приоритети. Показателите за резултати, посочени в приложение II към настоящия регламент, се докладват в съответствие с параграф 2 от настоящия член. Когато това е приложимо данните се разбиват по пол.
По отношение на общите показатели за изпълнение и на показателите за изпълнение по отделните програми за базовите стойности се задава нула. Където е приложимо с оглед естеството на операциите, които се подкрепят, кумулативните количествено определени целеви стойности за тези показатели се определят за 2023 г. Показателите за изпълнение се изразяват в абсолютни стойности.
По отношение на общите показатели за резултати и на показателите за резултати по отделните програми, за които са били определени кумулативните количествено определени целеви стойности за 2023 г., базовите стойности се определят като се използват последните налични данни или други съответни източници на информация. Специфичните за програмата показатели за резултати и свързаните с тях цели могат да имат количествено или качествено изражение.
2. В допълнение към параграф 1, показателите за резултати, посочени в приложение II към настоящия регламент, се прилагат по отношение на всички операции, за които се предоставя подкрепа по инвестиционните приоритети, определени в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) за прилагането на ИМЗ. На всеки от показателите, определени в приложение II към настоящия регламент, отговаря кумулативна количествено определена целева стойност за 2023 г., както и базова стойност.
3. Заедно с предаването на годишните доклади за изпълнение, всеки управляващ орган предава по електронен път структурираните данни за всяка приоритетна ос с разбивка по инвестиционни приоритети. Данните се внасят за категориите намеса съгласно член 96, параграф 2, буква б), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и показателите за изпълнение и за резултати. Чрез дерогация от член 50, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 предадените данни за общите показатели за изпълнение и за резултати са свързани със стойности за частично или изцяло изпълнени операции.
ГЛАВА II
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ПРОГРАМИРАНЕ И ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 6
Участие на партньори
1. Участието на партньорите, посочени в член 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в изпълнението на оперативните програми, може да бъде под формата на глобални субсидии, както е определено в член 123, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. В такъв случай в оперативната програма се посочва частта от оперативната програма, за която се отнася глобалната субсидия, като се включва и примерна разбивка на финансовите средства, отпуснати от всяка приоритетна ос за програмата.
2. За да се поощрява подходящото участие на социалните партньори в действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, управляващите органи на дадена оперативна програма в регион, определен в член 90, параграф 2, буква a) или буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или в държавите-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд, гарантират, в съответствие с нуждите, отпускането на целесъобразно количество средства от ЕСФ за дейности по изграждане на капацитет под формата на обучение, мерки за изграждане на мрежи и укрепване на социалния диалог, както и за съвместни дейности със социалните партньори.
3. За да се поощрява подходящото участие на неправителствените организации и техния достъп до действия, подкрепяни по линия на ЕСФ, по-специално в областта на социалното приобщаване, равенството между половете и равните възможности, управляващите органи на дадена оперативна програма в регион, определен в член 90, параграф 2, буква a) или буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или в държавите-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд, гарантират отпускането на целесъобразно количество средства от ЕСФ за изграждане на капацитет по отношение на неправителствените организации.
Член 7
Насърчаване на равенството между мъжете и жените
Държавите-членки и Комисията насърчават равенството между мъжете и жените чрез интегриране, както е посочено в член 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 по време на подготовката, прилагането, мониторинга и оценката на оперативните програми. Чрез ЕСФ държавите-членки и Комисията предоставят също така подкрепа за конкретни целеви действия в рамките на всеки от инвестиционните приоритети, както е посочено в член 3, и по-специално в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от настоящия регламент, с цел увеличаване на устойчивата трудова заетост и напредък на жените в тази сфера, като по този начин се води борба с феминизирането на бедността, намалява се сегрегацията въз основа на пола, води се борба със стереотипите по отношение на пола на пазара на труда и в сферата на образованието и обучението и се насърчава съчетаването на професионалния и личния живот на всички, както и равномерното разпределение на семейните отговорности между жените и мъжете.
Член 8
Насърчаване на равните възможности и недискриминацията
Държавите-членки и Комисията насърчават равните възможности за всички, без дискриминация, основана на пол, раса или етнически произход, религия или убеждения, увреждания, възраст или сексуална ориентация, чрез интегрирането на принципа на недискриминация, посочен в член 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Посредством ЕСФ, държавите-членки и Комисията също така подкрепят специфични действия в рамките на всеки от инвестиционните приоритети, посочени в член 3, и по-специално в член 3, параграф 1, буква б), подточка iii) от настоящия регламент. Тези дейности са насочени към борба с всички форми на дискриминация, а също и към подобряване на достъпността за хората с увреждания, с цел да се подобри интеграцията на пазара на труда, в образованието и обучението, като по този начин се засили социалното приобщаване, се намали неравнопоставеността по отношение на образователните постижения и здравния статус, както и се улесни преходът от институционални грижи към грижи в рамките на общността, по-специално за лицата, които са изправени пред многостранна дискриминация.
Член 9
Социални иновации
1. ЕСФ насърчава социалните иновации във всички области в обхвата на действие на ЕСФ, определен в член 3 от настоящия регламент, по-специално с цел изпитване, оценка и прилагане на широка основа на иновативни решения, включително на местно или регионално равнище, в отговор на социалните потребности, с участието на съответните партньори, и по-конкретно социалните партньори.
2. Държавите-членки определят или в техните оперативни програми, или на по-късен етап по време на прилагането им, области за социални иновации в съответствие със специфичните им потребности.
3. Комисията улеснява изграждането на капацитет за социални иновации, по-конкретно чрез подкрепа за взаимно обучение, изграждане на мрежи и разпространение и популяризиране на добри практики и методологии.
Член 10
Транснационално сътрудничество
1. Държавите-членки подкрепят транснационалното сътрудничество с цел насърчаване на взаимното обучение, като така повишават ефективността на политиките, подкрепяни от ЕСФ. Транснационалното сътрудничество включва партньори от най-малко две държави-членки.
2. Чрез дерогация от параграф 1 държавите-членки с една единствена оперативна програма, подкрепена от ЕСФ, или с една единствена многофондова оперативна програма, могат, в надлежно обосновани случаи и като отчитат принципа на пропорционалност, по изключение да решат да не подкрепят действия за транснационално сътрудничество,.
3. Държавите-членки, като си партнират със съответните участници, могат да избират теми за транснационално сътрудничество от списък с общи теми, предложен от Комисията и одобрен от Комитета, посочен в член 25 или да изберат други теми, които отговарят на техните конкретни нужди.
4. Комисията улеснява транснационалното сътрудничество по общите теми от списъка, посочен в параграф 3, и когато е целесъобразно - други теми, избрани от държавите-членки, чрез взаимно обучение и чрез провеждане на координирани или съвместни действия. По-конкретно Комисията изгражда платформа на равнището на ЕС с цел улесняване на създаването на транснационални партньорства, обмена на опит, изграждането на капацитет и на мрежи, както и разпространението на съответните резултати и извличането на полза от тях. С цел улесняване на транснационалното сътрудничество Комисията разработва също и координирана рамка за изпълнение, включваща общи критерии за допустимост, вид и график на действията, както и общи методологични подходи за мониторинг и оценка.
Член 11
Специфични за фонда разпоредби, свързани с оперативните програми
1. Чрез дерогация от член 96, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в оперативните програми могат да бъдат установени приоритетни оси за изпълнение на дейностите за социални иновации и транснационално сътрудничество, както е посочено в членове 9 и 10 от настоящия регламент.
2. Чрез дерогация от член 120, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 максималният процент на съфинансиране за дадена приоритетна ос се увеличава с 10 процентни пункта, но не надвишава 100 %, когато цялата приоритетна ос е предназначена за социални иновации или за транснационално сътрудничество, или за комбинация от двете.
3. В допълнение към предвиденото в член 96, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в оперативните програми се установява и приносът на планираните и подкрепяни по линия на ЕСФ дейности:
а)
към тематичните цели, изброени в член 9, първа алинея, точки 1-7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, по приоритетни оси, когато е целесъобразно;
б)
към социалните иновации и транснационалното сътрудничество, както е посочено в членове 9 и 10 от настоящия регламент, когато те не са включени в специално предвидена за тях приоритетна ос.
Член 12
Специални разпоредби относно разглеждането на териториални особености
1. ЕСФ може да предоставя подкрепа за стратегии за водено от общностите местно развитие в градските и селските райони, както е посочено в членове 32, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, териториални пактове и местни инициативи за заетост, включително за заетост на младите хора, образование и социално приобщаване, както и за интегрирани териториални инвестиции (ИТИ), както е посочено в член 36 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. В допълнение на интервенциите по линия на ЕФРР, посочени в член 7 от Регламент (ЕС) № 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6), ЕСФ може да предоставя подкрепа за устойчиво градско развитие чрез стратегии, в които се определят интегрирани действия за справяне с икономическите, екологичните и социалните предизвикателства пред градските райони, посочени от държавите-членки, въз основа на принципите, установени в съответните им споразумения за партньорство.
ГЛАВА III
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ
Член 13
Допустимост на разходите
1. ЕСФ предоставя подкрепа за допустими разходи, които както е посочено в член 120, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, могат да включват финансови средства, постъпили от работодатели и работници.
2. ЕСФ може да предоставя подкрепа за разходи за операции, които се осъществяват извън програмния район, но в рамките на Европейския съюз, при условие че са изпълнени следните две условия:
а)
операцията е в полза на областта, обхваната от програмата;
б)
задълженията на органите по оперативната програма във връзка с управлението, контрола и одита на операцията се изпълняват от органите, отговорни за оперативната програма, по линия на която се подкрепя съответната операция, или те се споразумяват с органите на държавата-членка, в която се изпълнява операцията, при положение че в тази държава-членка са изпълнени задълженията във връзка с управлението, контрола и одита на операцията са изпълнени.
3. В размер до 3 % от бюджета на оперативна програма по ЕСФ или на частта на ЕСФ от многофондова оперативна програма, разходите, направени извън границите на Съюза са допустими за участие от страна на ЕСФ, при условие че те се отнасят до тематичните цели в съответствие с член 3, параграф 1, буква а) или член 3, параграф 1, буква в), и при условие, че съответният мониторингов комитет е дал съгласието си за съответната операция или съответните видове операции.
4. В допълнение към разходите, посочени в член 69, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, разходите по закупуване на инфраструктура, земя и недвижимо имущество също не са допустими за участие от страна на ЕСФ.
5. Приносът в натура под формата на надбавки или заплати, изплатени от трета страна в полза на участниците в дадена операция, може да бъде допустим за участие от страна на ЕСФ, при положение че приносът в натура е извършен в съответствие с националните правила, включително счетоводните правила и не надхвърля размера на разходите, поети от третата страна.
Член 14
Варианти за опростено отчитане на разходите
1. В допълнение към възможностите, посочени в член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, Комисията може да възстанови платените от държавите-членки разходи въз основа на стандартни размери на единичните разходи и еднократните суми, определени от Комисията. Сумите, изчислени на тази основа, се считат за публична подкрепа, изплатена на бенефициерите, и за допустим разход за целите на прилагането на Регламент (ЕС) № 1303/2013.
За изпълнението на целта, посочена в първата алинея, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 24 по отношение на видовете обхванати операции, определянето на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми, както и техния максимален размер, който може да бъде актуализиран в съответствие с приложимите общоприети методи, като се взема надлежно предвид опитът, натрупан по време на предишния програмен период.
Основната цел на финансовите одити е да се провери дали условията за възстановяване на суми от Комисията въз основа на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми са били изпълнени.
Когато се използва финансиране въз основа на стандартни размери на единичните разходи и еднократните суми, при предоставянето на подкрепа за операциите държавата-членка може да прилага своите собствени счетоводни практики. За целите на настоящия регламент и на Регламент (ЕС) № 1303/2013 подобни счетоводни практики и получените въз основа на тях суми не подлежат на одит от одитния орган или от Комисията.
2. В съответствие с разпоредбите на член 67, параграф 1, буква г) и параграф 5, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 може да бъде използвана единна ставка в размер на 40 % от допустимите преки разходи за персонал, за да се покрият останалите допустими разходи за дадена операция, без да се изисква държавата-членка да прави изчисления за определянето на приложимата ставка.
3. В допълнение към методите, посочени в член 67, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато публичната подкрепа за отпускане на безвъзмездни средства и възстановима помощ не превишава 100 000 EUR, сумите, посочени в член 67, параграф 1, букви б), в) и г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, могат да се определят за всеки отделен случай, чрез позоваване на проектобюджета, съгласуван предварително от управляващия орган.
4. Без да се засяга член 67, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, безвъзмездните средства и възстановима помощ, при които публичната подкрепа не надвишава 50 000 EUR, се предоставят под формата на стандартни таблици за разходите за единица продукт или еднократни суми в съответствие с параграф 1 от настоящия член или с член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или единни ставки, съгласно член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 с изключение на операциите, които се ползват от подкрепа в рамките на схема за държавна помощ. Когато се използва финансиране с единни ставки, разделените по категории разходи, използвани за изчисляване на ставката, могат да бъдат възстановени в съответствие с член 67, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 15
Финансови инструменти
В съответствие с член 37 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 ЕСФ може да подкрепя действия и политики, попадащи в неговия обхват, чрез финансови инструменти, включително микрокредити и гаранционни фондове.
ГЛАВА IV
ИНИЦИАТИВА ЗА МЛАДЕЖКА ЗАЕТОСТ
Член 16
Инициатива за младежка заетост
ИМЗ подпомага действията за борба с младежката безработица в допустимите региони на Съюза, чрез предоставяне на подкрепа за дейностите, определени в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от настоящия регламент. Тя е насочена към всички млади хора на възраст под 25 години, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение и живеят в допустимите региони, неактивни са или са безработни,включително трайно безработни, независимо дали са регистрирани като търсещи работа или не. На доброволен принцип държавите-членки могат да решат да разширят целевата група, така че да включва младите хора на възраст под 30 години.
За целите на ИМЗ за 2014-2015г. „допустими региони“ са регионите на ниво 2 по NUTS с равнище на младежката безработица за младите хора на възраст между 15 и 24 години по-високо от 25 % през 2012 г., а за държавите-членки, в които равнището на безработица сред младите хора се е увеличило с повече от 30 % през 2012 г., регионите на ниво 2 по NUTS с равнище на младежката безработица по-високо от 20 % през 2012 г.
Средствата за инициативата за младежката заетост (ИМЗ) могат да се преразгледат в посока нагоре за годините 2016-2020 в рамките на бюджетната процедура в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 1311/2013. За определяне на регионите, допустими по ИМЗ за периода 2016-2020 г., препратката към данните от 2012 г. във втора алинея се тълкува като позоваване на последните налични годишни данни. Разбивката на допълнителните средства по държави-членки следва същите стъпки като първоначалното специално разпределение в съответствие с приложение VIII от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Съгласувано с Комисията държавите-членки могат да решат да заделят средства в ограничен размер - максимум 10 % от средствата по линия на ИМЗ, в подкрепа на младите хора, живеещи в подрегиони, в които са налице високи равнища на младежка безработица и които са извън допустимите региони от ниво 2 по NUTS.
Член 17
Тематична концентрация
Специално разпределените за ИМЗ средства не се вземат предвид за целите на изчисляването на тематичната концентрация, посочена в член 4.
Член 18
Програмиране
ИМЗ се включва като част от програмирането по ЕСФ съгласно член 96 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Когато е необходимо, държавите-членки определят уредбата за програмирането за ИМЗ в споразуменията им за партньорство и в оперативните им програми.
По отношение на уредбата за програмирането са възможни една или повече от следните форми:
а)
специална оперативна програма;
б)
специална приоритетна ос в рамките на оперативната програма;
в)
част от една или повече приоритетни оси.
Членове 9 и 10 от настоящия регламент се прилагат и по отношение на ИМЗ.
Член 19
Мониторинг и оценка
1. В допълнение към функциите на мониторинговата комисия, установена вчлен 110 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, поне веднъж годишно мониторинговият комитет разглежда изпълнението на ИМЗ в контекста на оперативната програма и на напредъка, постигнат по отношение на нейните цели.
2. Годишният доклад за изпълнението и окончателният доклад, посочени в член 50, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, включват допълнителна информация за изпълнението на ИМЗ. Комисията предава на Европейския парламент обобщение на тези доклади, както се посочва в член 53, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Комисията присъства на годишното разискване на тези доклади в Европейския парламент.
3. Считано от април 2015 г. и през следващите години и едновременно с годишните доклади за изпълнението, посочени в член 50, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващите органи предават на Комисията по електронен път структурирани данни за всяка приоритетна ос или част от нея, по която се предоставя подкрепа за ИМЗ. Предадените данни относно показателите се отнасят за стойностите на показателите, посочени в приложения I и II от настоящия регламент, и, когато е приложимо, за специфичните за програмата показатели. Те се отнасят до частично или изцяло изпълнени операции.
4. В годишните доклади за изпълнението, посочени в член 50, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или, когато е приложимо, в доклада за напредъка, посочен в член 111, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и в годишния доклад за изпълнението, представен до 31 май 2016 г., се представят основните констатации от посочените в параграф 6 от настоящия член оценки. Докладите също така представят и оценяват качеството на офертите за работа, получени от участниците в ИМЗ, включително млади хора в неравностойно положение, лица от маргинализирани общности и напускащите образованието си без квалификация. Докладите също така представят и оценяват техния напредък за продължаване на образованието, намиране на устойчиви и достойни работни места, или преминаването им към чиракуване или качествени стажове.
5. Докладите за напредъка, посочени в член 52 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, включват допълнителна информация за ИМЗ, както и оценка на нейното изпълнение. Комисията предава на Европейския парламент обобщение на тези доклади, както се посочва в член 53, параграф 2 от този регламент, и ще присъства на годишното разискване на тези доклади в Европейския парламент.
6. Най-малко два пъти по време на периода на програмиране се извършва оценка на ефективността, ефикасността и въздействието на предоставяната съвместно от ЕСФ подкрепа и специално разпределените средства за ИМЗ, включително и за изпълнението на гаранцията за младежта.
Първата оценка се извършва до 31 декември 2015 г., а втората оценка - до 31 декември 2018 г.
Член 20
Мерки за информиране и комуникация
1. Бенефициерите гарантират, че на участващите в дадена операция лица изрично се предоставя информация за подкрепата по линия на ИМЗ, предоставяна чрез финансиране от ЕСФ и специално разпределените средства за ИМЗ.
2. Във всеки документ, свързан с изпълнението на операция и който е е изготвен за обществеността или за участниците, включително всяко присъствено или друго удостоверение, се посочва, че оперативната програма е била осъществена с подкрепата на ИМЗ.
Член 21
Техническа помощ
Специално разпределените средства за ИМЗ могат да бъдат взети предвид от държавите-членки при изчисляването на границата на общата сума на средствата по линия на фондовете, отпуснати на всяка държава-членка за техническа помощ.
Член 22
Финансова подкрепа
1. В решението на Комисията за приемане на дадена оперативна програма за всяка приоритетна ос се определя максималният размер на специално разпределените средства за ИМЗ и съответната подкрепа от ЕСФ като обща сума, както и по категории региони. За всяка приоритетна ос съответната подкрепа от ЕСФ трябва да бъде най-малко равностойна на подкрепата от специално разпределените средства за ИМЗ.
2. Въз основа на сумите, посочени в параграф 1, в решението на Комисията, посочено в параграф 1 се определя и съотношението между категориите региони за подкрепата от ЕСФ за всяка приоритетна ос.
3. Когато ИМЗ се изпълнява чрез конкретна приоритетна ос, която обхваща допустими региони от повече от една категория, по отношение на средствата от ЕСФ се прилага най-високата ставка на съфинансиране.
Изискването за национално съфинансиране не важи по отношение на специално разпределените средства за ИМЗ.
За всяка приоритетна ос общата ставка на съфинансирането, определена в решението на Комисията, посочено в параграф 1, се изчислява, като се взема предвид ставката на съфинансиране за средствата по линия на ЕСФ заедно със специално разпределените средства за ИМЗ.
Член 23
Финансово управление
В допълнение към член 130 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато Комисията възстановява междинни плащания и изплаща окончателното салдо за ИМЗ по приоритетна ос, тя разпределя възстановяваните средства от бюджета на Съюза по равно между ЕСФ и специално разпределените средства за ИМЗ. Когато всички специално разпределени средства за ИМЗ са били възстановени, Комисията разпределя оставащото възстановяване от бюджета на Съюза към ЕСФ.
Комисията разпределя възстановяваните средства от ЕСФ между категориите региони съгласно съотношението, определено в член 22, параграф 2.
ГЛАВА V
ДЕЛЕГИРАНЕ НА ПРАВОМОЩИЯ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 24
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 14, параграф 1, се предоставя на Комисията от 21 декември 2013 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 14, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощията. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 14, параграф 1, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 25
Комитет съгласно член 163 от ДФЕС
1. Комисията се подпомага от комитет („Комитет за ЕСФ“), създаден в съответствие с член 163 от ДФЕС.
2. Членът на Комисията, натоварен да председателства Комитета за ЕСФ, може да делегира тази отговорност на старши служител на Комисията. Секретариатът на Комитета за ЕСФ се осигурява от Комисията.
3. Всяка държава-членка определя един правителствен представител, един представител на организациите на работниците, един представител на организациите на работодателите и по един техен заместник за максимален срок от седем години. При отсъствието на съответния член, заместникът получава автоматично право да участва в обсъжданията.
4. Комитетът за ЕСФ включва по един представител от всяка от организациите, представляващи съответно организациите на работниците и на работодателите на равнището на Съюза.
5. Комитетът за ЕСФ може да покани на заседанията си представители на Европейската инвестиционна банка и на Европейския инвестиционен фонд, както и на съответни организации на гражданското общество, които са без право на глас, ако дневният ред на заседанието налага тяхното участие.
6. Комитетът за ЕСФ:
а)
представя становища по проекти на решения на Комисията във връзка с оперативните програми и програмирането в случай на подкрепа от ЕСФ;
б)
представя становища по планираното използване на техническа помощ за дейностите, финансирани от ЕСФ, както и по други въпроси, от значение за ЕСФ, които оказват влияние върху изпълнението на стратегиите на равнището на Съюза;
в)
одобрява списъка с общите теми за транснационалното сътрудничество, предвидено в член 10, параграф 3.
7. Комитетът за ЕСФ може да излиза със становища по:
а)
въпроси, свързани с приноса на ЕСФ за изпълнението на стратегията „Европа 2020“;
б)
въпроси, свързани с Регламент (ЕС) № 1303/2013, които са от значение за ЕСФ;
в)
въпроси, свързани с ЕСФ, отнесени до него от Комисията, с изключение на въпросите, посочени в параграф 6.
8. Становищата на Комитета за ЕСФ се приемат с абсолютно мнозинство на подадените действителни гласове и се предоставят за сведение на Европейския парламент. Комисията информира Комитета за ЕСФ за това по какъв начин е отчела становищата му.
Член 26
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент не засяга нито продължаването, нито изменението, включително цялостната или частичната отмяна на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1081/2006 или друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство впоследствие продължава да се прилага и след 31 декември 2013 г. по отношение на тази помощ или съответните операции до тяхното приключване.
2. Заявленията за получаване на помощ, подадени или одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1081/2006 преди 1 януари 2014 г., остават в сила.
Член 27
Отмяна
Без да се засягат разпоредбите, предвидени в член 26 от настоящия регламент, Регламент (ЕО) № 1081/2006 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съобразно таблицата на съответствието, изложена в приложение III.
Член 28
Преглед
Европейският парламент и Съветът преразглеждат настоящия регламент не по-късно от 31 декември 2020 г. в съответствие с член 164 от ДФЕС.
Член 29
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2013 година
RÈGLEMENT (UE) No 1304/2013 DU PARLEMENT EUROPÉEN ET DU CONSEIL
du 17 décembre 2013
relatif au Fonds social européen et abrogeant le règlement (CE) no 1081/2006 du Conseil
LE PARLEMENT EUROPÉEN ET LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et notamment son article 164,
vu la proposition de la Commission européenne,
après transmission du projet d'acte législatif aux parlements nationaux,
vu les avis du Comité économique et social européen (1),
vu l'avis du Comité des régions (2),
statuant conformément à la procédure législative ordinaire,
considérant ce qui suit:
(1)
Le règlement (UE) no 1303/2013 du Parlement européen et du Conseil (3) met en place le cadre dans lequel s'inscrit l'action du Fonds social européen (FSE), du Fonds européen de développement régional (FEDER), du Fonds de cohésion, du Fonds européen agricole pour le développement rural et du Fonds européen pour les affaires maritimes et la pêche, et fixe en particulier les objectifs thématiques, les principes et les règles de programmation, de suivi et d'évaluation, de gestion et de contrôle. Il est dès lors nécessaire de préciser la mission et le champ d'application du FSE, ainsi que les priorités d'investissement associées qui répondent aux objectifs thématiques, et de prévoir des dispositions spécifiques concernant la nature des activités qui peuvent être financées par le FSE.
(2)
Le FSE devrait améliorer les possibilités d'emploi, renforcer l'inclusion sociale, lutter contre la pauvreté, promouvoir l'éducation, l'acquisition de compétences et l'apprentissage tout au long de la vie, et élaborer des politiques globales et pérennes d'inclusion active conformément aux tâches qui lui sont confiées par l'article 162 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et contribuer ainsi à la cohésion économique, sociale et territoriale conformément à l'article 174 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne. En application de l'article 9 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, le FSE devrait prendre en compte les exigences liées à la promotion d'un niveau d'emploi élevé, à la garantie d'une protection sociale adéquate, à la lutte contre l'exclusion sociale ainsi qu'à un niveau élevé d'éducation, de formation et de protection de la santé humaine.
(3)
Le Conseil européen du 17 juin 2010 a demandé que l'ensemble des politiques communes, y compris la politique de cohésion, soutiennent la stratégie "Europe 2020" pour une croissance intelligente, durable et inclusive (ci-après dénommée "stratégie Europe 2020"). Afin de s'inscrire dans le droit fil des objectifs de cette stratégie, surtout en matière d'emploi, d'éducation, de formation et de lutte contre l'exclusion sociale, la pauvreté et la discrimination, le FSE devrait soutenir les États membres en tenant compte des lignes directrices intégrées pertinentes et des recommandations par pays pertinentes, adoptées conformément à l'article 121, paragraphe 2, et à l'article 148, paragraphe 4, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, ainsi que, le cas échéant, des programmes nationaux de réforme correspondants basés sur les stratégies nationales d'emploi, les rapports sociaux nationaux, les stratégies nationales d'intégration des Roms et les stratégies nationales en faveur des personnes handicapées. Le FSE devrait également contribuer aux aspects concernés de la mise en œuvre des initiatives phares, en accordant une attention particulière à la "stratégie pour des compétences nouvelles et des emplois", à l'initiative "Jeunesse en mouvement" et à la "plateforme européenne contre la pauvreté et l'exclusion sociale". Le FSE devrait aussi soutenir les activités concernées de la "stratégie numérique" et les initiatives relevant de "l'Union de l'innovation".
(4)
L'Union est confrontée à des défis structurels découlant de la mondialisation de l'économie, de l'évolution technologique et d'un vieillissement croissant de la main-d'œuvre, ainsi que de pénuries grandissantes de compétences et de main-d'œuvre dans certains secteurs et régions. Ces difficultés ont été amplifiées par la récente crise économique et financière, qui a entraîné une hausse du taux de chômage, touchant surtout les jeunes et d'autres personnes défavorisées telles que les migrants et les minorités.
(5)
Le FSE devrait avoir pour objectifs de promouvoir l'emploi, de faciliter l'accès au marché du travail en portant une attention particulière aux personnes qui en sont les plus éloignées et de soutenir la mobilité professionnelle volontaire. Le FSE devrait également favoriser le vieillissement actif et en bonne santé, notamment par des modèles novateurs d'organisation du travail, par la promotion de la santé et de la sécurité au travail ainsi que par l'amélioration de l'aptitude à l'emploi. Dans son rôle de promotion d'un meilleur fonctionnement des marchés du travail grâce à l'amélioration de la mobilité géographique transnationale des travailleurs, le FSE devrait plus particulièrement soutenir les activités EURES (services d'emploi européens) en ce qui concerne le recrutement et les services d'information, de conseil et d'orientation connexes au niveau national et transfrontalier. Les actions financées par le FSE devraient respecter l'article 5, paragraphe 2, de la charte des droits fondamentaux de l'Union européenne, qui établit que nul ne peut être astreint à accomplir un travail forcé ou obligatoire.
(6)
Le FSE devrait également favoriser l'inclusion sociale ainsi que prévenir et lutter contre la pauvreté dans l'optique de briser le cercle vicieux qui se perpétue de génération en génération, ce qui passe par la mobilisation d'un ensemble de politiques ciblant, indépendamment de l'âge, les populations les plus défavorisées, notamment les enfants et les femmes pauvres et âgées exerçant un emploi. Il convient d'accorder une attention particulière à la participation des demandeurs d'asile et des réfugiés. Le FSE peut servir à améliorer l'accès à des services d'intérêt général abordables, durables et de qualité, notamment dans le domaine des soins de santé, des services dédiés à l'emploi et à la formation, des services s'adressant aux sans-abri, de l'accueil extra-scolaire ainsi que des services de garderie et de soins de longue durée. Les services aidés peuvent être publics, privés ou de proximité, fournis par différents types de prestataires, à savoir les administrations publiques, les sociétés privées, les entreprises sociales ou les organisations non gouvernementales.
(7)
Il convient que le FSE traite du décrochage scolaire, favorise l'égalité d'accès à un enseignement de qualité, investisse dans l'enseignement et la formation professionnels, améliore l'adéquation entre les systèmes d'enseignement et de formation, d'une part, et le marché du travail, d'autre part, et renforce l'apprentissage tout au long de la vie, notamment les filières d'apprentissage formel, non formel et informel.
(8)
Outre ces priorités, il convient, dans les régions et États membres les moins développés, afin d'accroître la croissance économique et les possibilités d'emploi, d'améliorer l'efficacité de l'administration publique au niveau national et régional, ainsi que sa capacité à agir de manière participative. Il convient de renforcer les capacités institutionnelles des parties intéressées, y compris les organisations non gouvernementales, qui mettent en œuvre les politiques dans le domaine social, dans l'emploi, dans l'éducation et dans la formation, ainsi que dans le domaine de la lutte contre la discrimination.
(9)
Le soutien au titre de l'investissement prioritaire "Développement mené par les acteurs locaux" peut contribuer à tous les objectifs thématiques exposés dans le présent règlement. Les stratégies de développement local menées par les acteurs locaux ne doivent exclure aucune population défavorisée présente sur le territoire, tant en termes de gestion des groupes d'action locale que de contenu de la stratégie.
(10)
Dans le même temps, il est primordial d'encourager le développement et la compétitivité des micro, petites et moyennes entreprises de l'Union et de faire en sorte que les personnes puissent s'adapter, grâce à l'acquisition de compétences appropriées et à des possibilités d'apprentissage tout au long de la vie, à de nouveaux défis tels que le passage à une économie fondée sur la connaissance, la stratégie numérique et la transition vers une économie à faible émission de carbone et plus efficace sur le plan énergétique. En poursuivant ses principaux objectifs thématiques, le FSE devrait contribuer à relever ces défis. Dans ce contexte, le FSE devrait soutenir la transition de la main-d'œuvre du monde éducatif vers le marché du travail et l'accompagner vers des compétences et des emplois plus "verts" et devrait apporter une réponse aux déficits de qualifications, notamment dans les secteurs de l'efficacité énergétique, des énergies renouvelables et des transports durables. Le FSE devrait également contribuer à l'émergence de compétences dans le domaine de la culture et de la création. Les secteurs socioculturels, de la culture et de la création sont importants car ils concourent indirectement aux objectifs du FSE; leur potentiel devrait dès lors être mieux intégré dans les projets du FSE et leur programmation.
(11)
Compte tenu de la nécessité persistante d'agir contre le chômage des jeunes dans l'ensemble de l'Union, une "initiative pour l'emploi des jeunes" (IEJ) devrait être créée pour les régions les plus touchées. Cette initiative devrait aider les jeunes sans emploi et ne suivant ni enseignement ni formation (ci-après dénommés "NEET") de ces régions, qu'ils soient inactifs ou chômeurs, contribuant ainsi à soutenir et à accélérer la mise en place d'activités bénéficiant d'un concours financier du FSE. Des fonds supplémentaires, d'un montant correspondant au financement du FSE dans les régions les plus touchées, devraient être spécialement affectés à l'IEJ. En ciblant des individus plutôt que des structures, cette initiative devrait avoir vocation à compléter d'autres opérations financées par le FSE et actions nationales menées en faveur des NEET, notamment en mettant en œuvre la garantie pour la jeunesse, conformément à la recommandation du Conseil du 22 avril 2013 sur l'établissement d'une garantie pour la jeunesse (4) qui prévoit que les jeunes devraient se voir proposer un emploi de qualité, une formation continue, un apprentissage ou un stage dans les quatre mois suivant la perte de leur emploi ou leur sortie de l'enseignement formel. L'IEJ peut également soutenir les actions visant à lutter contre le décrochage scolaire. L'accès des jeunes, de leurs familles et des personnes à leur charge aux prestations sociales ne devrait pas être subordonné à la participation des jeunes à l'IEJ.
(12)
L'IEJ devrait être entièrement intégrée dans la programmation du FSE mais il convient, le cas échéant, d'envisager des dispositions particulières applicables à l'initiative pour permettre d'atteindre ses objectifs. Il est nécessaire de simplifier et de faciliter la mise en œuvre de l'IEJ, notamment en ce qui concerne les dispositions propres à la gestion financière et les modalités de concentration thématique. Un suivi et une évaluation spécifiques, relayés par des actions d'information et de publicité, devraient être envisagés pour pouvoir clairement mettre en évidence les résultats de l'IEJ et les communiquer. Les organisations de jeunes devraient être associées aux débats des comités de suivi consacrés à la préparation et la mise en œuvre de l'IEJ, y compris son évaluation.
(13)
Le FSE devrait contribuer à la stratégie Europe 2020 en concentrant davantage le soutien sur les priorités de l'Union. Un pourcentage minimal de financement des politiques de cohésion pour le FSE est fixé conformément à l'article 92, paragraphe 4, du règlement (UE) no 1303/2013. Le FSE devrait notamment accroître son appui à la lutte contre l'exclusion sociale et la pauvreté en affectant un minimum de 20 % de l'ensemble des ressources du FSE de chaque État membre à certaines utilisations précises. Selon le niveau de développement des régions bénéficiant d'un soutien, le choix et le nombre de priorités d'investissement retenues pour bénéficier du soutien du FSE devraient également être limités.
(14)
Afin de garantir un suivi plus étroit et une meilleure analyse des résultats obtenus au niveau de l'Union par les actions soutenues par le FSE, un ensemble commun d'indicateurs de réalisation et de résultat devrait être défini dans le présent règlement. Ces indicateurs devraient correspondre à la priorité d'investissement et au type d'action bénéficiant d'un soutien au titre du présent règlement et des dispositions pertinentes du règlement (UE) no 1303/2013. Les indicateurs devraient, le cas échéant, être complétés par des indicateurs de résultat et/ou de réalisation spécifiques au programme.
(15)
Les États membres sont encouragés à faire rapport sur l'effet des investissements du FSE sur l'égalité des chances, l'égalité d'accès et l'intégration des groupes marginalisés dans tous les programmes opérationnels.
(16)
Tout en tenant compte des critères de protection des données liés à la collecte et à la sauvegarde de données sensibles concernant les participants, les États membres et la Commission devraient évaluer régulièrement l'efficacité, l'efficience et l'impact de l'aide du FSE en termes d'amélioration de l'inclusion sociale et de lutte contre la pauvreté, notamment en ce qui concerne les populations défavorisées telles que les Roms. Les États membres sont invités à indiquer les initiatives financées par le FSE dans les rapports sociaux nationaux qu'ils annexent à leurs programmes nationaux de réforme, notamment en ce que concerne les groupes marginalisés que sont par exemple les Roms et les migrants.
(17)
La mise en œuvre efficiente et efficace des actions soutenues par le FSE dépend de la bonne gouvernance et du partenariat entre tous les acteurs territoriaux et socioéconomiques concernés, en tenant compte de ceux qui agissent au niveaux régional et local, en particulier les associations faîtières représentant les autorités locales et régionales, la société civile organisée, les partenaires économiques, notamment les partenaires sociaux, et les organisations non gouvernementales. Il est dès lors nécessaire que les États membres veillent à encourager la participation des partenaires sociaux et des organisations non gouvernementales à la gouvernance stratégique du FSE, et ce depuis la définition des priorités des programmes opérationnels jusqu'à la mise en œuvre et à l'évaluation des résultats du FSE.
(18)
Les États membres et la Commission devraient veiller à ce que la mise en œuvre des priorités financées par le FSE contribue à la promotion de l'égalité entre les femmes et les hommes conformément à l'article 8 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne. Des évaluations ont montré qu'il était important de prendre en considération les objectifs en matière d'égalité entre hommes et femmes dans tous les aspects, et à tous les stades - préparation, suivi, mise en œuvre et évaluation des programmes opérationnels, - en temps opportun et de manière cohérente, tout en veillant à ce que des actions spécifiques soient menées pour promouvoir l'égalité entre les femmes et les hommes, l'indépendance économique des femmes, l'amélioration de la formation et des compétences ainsi que la réinsertion sur le marché du travail et dans la société des femmes victimes de violence.
(19)
Conformément à l'article 10 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, la mise en œuvre des priorités financées par le FSE devrait contribuer à la lutte contre toute discrimination fondée sur le sexe, la race ou l'origine ethnique, la religion ou les convictions, un handicap, l'âge ou l'orientation sexuelle en accordant une attention particulière aux personnes confrontées à une discrimination multiple. Il convient d'interpréter au sens large l'expression "discrimination fondée sur le sexe", de sorte à ce qu'elle englobe d'autres aspects liés au genre, conformément à la jurisprudence établie par la Cour de justice de l'Union européenne. La mise en œuvre des priorités financées par le FSE devrait également contribuer à favoriser l'égalité des chances. Le FSE devrait favoriser le respect des obligations de l'Union inscrites dans la convention des Nations unies relative aux droits des personnes handicapées, notamment en ce qui concerne l'éducation, le travail et l'emploi ainsi que l'accessibilité. Il devrait également promouvoir le passage d'une prise en charge institutionnelle à une prise en charge de proximité. Le FSE ne devrait soutenir aucune action contribuant à la ségrégation ou à l'exclusion sociale.
(20)
Soutenir l'innovation sociale permet aux politiques de mieux répondre au changement social. Le FSE devrait encourager et soutenir les entreprises et les entrepreneurs sociaux novateurs ainsi que les projets innovants entrepris par les organisations non gouvernementales et d'autres acteurs de l'économie sociale. En particulier, l'expérimentation et l'évaluation de solutions innovantes avant leur application à plus grande échelle contribuent à l'amélioration de l'efficacité des politiques et justifient donc un soutien spécifique du FSE. Parmi les solutions innovantes pourrait notamment figurer la mise au point d'éléments sociaux de mesure tels que, par exemple, le label social, pour autant qu'ils s'avèrent efficaces.
(21)
La coopération transnationale apporte une valeur ajoutée considérable et devrait donc être encouragée par tous les États membres, sauf dans des cas dûment justifiés, en tenant compte du principe de proportionnalité. Il est également nécessaire de renforcer le rôle joué par la Commission afin de faciliter les échanges d'expérience et de coordonner la mise en œuvre des initiatives concernées.
(22)
Le FSE devrait soutenir les partenariats intersectoriels et territoriaux pour favoriser une approche intégrée et globale en matière d'emploi et d'inclusion sociale.
(23)
La mobilisation des acteurs régionaux et locaux devrait contribuer à la mise en œuvre de la stratégie Europe 2020 et à la réalisation de ses grands objectifs. Les pactes territoriaux, les initiatives locales pour l'emploi et l'inclusion sociale, les stratégies pérennes et globales de développement local menées tant en zones urbaines que rurales par les acteurs locaux et les stratégies de développement urbain durable peuvent être utilisés et encouragés afin de faire participer plus activement à la préparation et à la mise en œuvre des programmes opérationnels les autorités régionales et locales, les villes, les partenaires sociaux et les organisations non gouvernementales.
(24)
Le règlement (UE) no 1303/2013 dispose que les règles d'éligibilité des dépenses doivent être établies au niveau national, hormis certaines exceptions pour lesquelles il est nécessaire de fixer des dispositions spécifiques en ce qui concerne le FSE.
(25)
Afin de simplifier l'utilisation du FSE et de réduire le risque d'erreurs, et compte tenu des spécificités des opérations soutenues par le FSE, il convient de prévoir des dispositions complémentaires du règlement (UE) no 1303/2013 en ce qui concerne l'éligibilité des dépenses.
(26)
Le fait de recourir à un barème standard de coûts unitaires, à des montants forfaitaires et aux financements à taux forfaitaire devrait permettre de simplifier les procédures pour le bénéficiaire et de réduire la charge administrative pour l'ensemble des partenaires des projets relevant du FSE.
(27)
Il importe d'assurer une bonne gestion financière de chaque programme opérationnel et une mise en œuvre aussi efficace et simple que possible. Les États membres devraient s'abstenir d'ajouter des règles de nature à compliquer l'utilisation des fonds par le bénéficiaire.
(28)
Il y a lieu d'encourager les États membres et les régions à utiliser l'effet de levier du FSE à travers des instruments financiers afin de soutenir, par exemple, les étudiants, la création d'emplois, la mobilité des travailleurs, l'inclusion sociale et l'entrepreneuriat social.
(29)
Le FSE devrait compléter d'autres programmes de l'Union et il convient de créer d'étroites synergies entre le FSE et les autres instruments financiers de l'Union.
(30)
L'investissement en capital humain est le principal levier sur lequel l'Union peut compter pour assurer sa compétitivité au niveau international et une relance durable de son économie. Aucun type d'investissement ne peut produire de réformes structurelles s'il n'est pas accompagné d'une stratégie cohérente de développement du capital humain orientée sur la croissance. Dès lors, il faut veiller à ce que, pour la période de programmation 2014-2020, les ressources destinées à l'amélioration des compétences et au relèvement des niveaux d'emploi permettent des actions d'envergure adéquate.
(31)
Le pouvoir d'adopter des actes conformément à l'article 290 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne devrait être délégué à la Commission afin qu'elle puisse fixer les barèmes standards de coûts unitaires et les montants forfaitaires ainsi que leurs plafonds selon les différents types d'opérations. Il est particulièrement important que la Commission procède aux consultations appropriées durant ses travaux préparatoires, y compris au niveau des experts. Lorsqu'elle prépare et élabore des actes délégués, la Commission devrait veiller à ce que tous les documents utiles soient transmis en temps voulu, de façon appropriée et simultanée au Parlement européen et au Conseil.
(32)
La Commission devrait être aidée, pour la gestion du FSE, par le comité prévu à l'article 163 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
(33)
Étant donné que le présent règlement remplace le règlement (CE) no 1081/2006 du Parlement européen et du Conseil (5), il convient d'abroger ledit règlement. Néanmoins, le présent règlement ne devrait entraver ni la poursuite ni la modification d'une intervention approuvée par la Commission sur la base du règlement (CE) no 1081/2006 ou de tout autre acte législatif applicable à cette intervention au 31 décembre 2013. Ledit règlement ou cet autre acte législatif devrait donc continuer à s'appliquer au-delà du 31 décembre 2013 à l'intervention ou aux opérations concernées jusqu'à leur achèvement. Les demandes d'intervention présentées ou approuvées dans le cadre du règlement (CE) no 1081/2006 devraient rester valables,
ONT ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
CHAPITRE I
DISPOSITIONS GÉNÉRALES
Article 1
Objet
Le présent règlement établit les missions du Fonds social européen (FSE), comprenant l'initiative pour l'emploi des jeunes (IEJ), ainsi que le champ d'application de son soutien, des dispositions spécifiques et les types de dépenses pouvant faire l'objet d'une assistance.
Article 2
Missions
1. Le FSE favorise des niveaux d'emploi élevés et de qualité d'emploi, améliore l'accès au marché du travail, soutient la mobilité géographique et professionnelle des travailleurs et facilite l'adaptation de ces derniers aux mutations industrielles et aux changements que le développement durable imposent au système de production, encourage un niveau élevé d'éducation et de formation de tous, facilite le passage des jeunes du système éducatif au monde du travail, lutte contre la pauvreté, améliore l'inclusion sociale et favorise l'égalité entre les genres, la non-discrimination et l'égalité des chances, contribuant ainsi aux priorités de l'Union en ce qui concerne le renforcement de la cohésion économique, sociale et territoriale.
2. Le FSE exécute les missions visées au paragraphe 1 en soutenant les États membres dans la réalisation des priorités et des grands objectifs de la stratégie de l'Union pour une croissance intelligente, durable et inclusive (ci-après dénommée "Europe 2020") et en permettant aux États membres de résoudre leurs problèmes particuliers en ce qui concerne la réalisation des objectifs de la stratégie Europe 2020. Le FSE soutient la conception et la mise en œuvre des politiques et des actions s'inscrivant dans le cadre de ses missions, en tenant compte des lignes directrices intégrées de la stratégie Europe 2020 applicables et des recommandations correspondantes spécifiques à chaque pays, adoptées conformément à l'article 121, paragraphe 2, et à l'article 148, paragraphe 4, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, ainsi que, le cas échéant, au niveau national, des programmes nationaux de réforme et des autres stratégies et rapports nationaux pertinents.
3. Le FSE intervient en faveur des personnes, notamment les personnes défavorisées telles que les chômeurs de longue durée, les personnes handicapées, les migrants, les minorités ethniques, les communautés marginalisées et les personnes de toutes les catégories d'âge victimes de la pauvreté et de l'exclusion sociale. Le FSE apporte également un soutien aux travailleurs et aux entreprises, notamment aux acteurs de l'économie sociale, aux entrepreneurs ainsi qu'aux systèmes et aux structures afin de faciliter leur adaptation aux nouveaux défis, en favorisant une mise à niveau des compétences, et il favorise la bonne gouvernance, le progrès social et la mise en œuvre de réformes, en particulier des politiques menées dans le domaine social, de l'emploi, de l'éducation et de la formation.
Article 3
Champ d'application du soutien
1. Au titre des objectifs thématiques énoncés à l'article 9, premier alinéa, points 8), 9), 10) et 11), du règlement (UE) no 1303/2013, qui correspondent aux points a), b), c) et d) du présent paragraphe, et dans le respect de ses missions, le FSE soutient les priorités d'investissement suivantes:
a)
pour l'objectif thématique "promouvoir un emploi durable et de qualité et soutenir la mobilité de la main-d'œuvre":
i)
l'accès à l'emploi pour les demandeurs d'emploi et les personnes inactives, notamment les chômeurs de longue durée et les personnes qui se trouvent les plus éloignées du marché du travail, également grâce à des initiatives locales en faveur de l'emploi et au soutien à la mobilité professionnelle;
ii)
l'intégration durable sur le marché du travail des jeunes, en particulier ceux qui ne travaillent pas, ne font pas d'études ou ne suivent pas de formation, y compris les jeunes exposés à l'exclusion sociale et ceux issus de groupes marginalisés, en mettant notamment en œuvre la garantie pour la jeunesse;
iii)
l'emploi indépendant, l'entrepreneuriat et la création d'entreprises, y compris les micro, petites et moyennes entreprises innovantes;
iv)
l'égalité entre les hommes et les femmes dans tous les domaines, notamment en matière d'accès à l'emploi et d'avancement dans la carrière, la conciliation de la vie professionnelle et de la vie privée ainsi que la promotion du principe "à travail égal, salaire égal";
v)
l'adaptation au changement des travailleurs, des entreprises et des entrepreneurs;
vi)
le vieillissement actif et en bonne santé;
vii)
la modernisation des institutions du marché du travail, telles que les services publics et privés de l'emploi, de façon à mieux répondre aux besoins du marché du travail, y compris par des actions visant à améliorer la mobilité professionnelle transnationale ainsi qu'en faisant appel à des programmes de mobilité et à une meilleure coopération entre les organismes et les parties prenantes concernées;
b)
pour l'objectif thématique "promouvoir l'inclusion sociale et lutter contre la pauvreté et toute forme de discrimination":
i)
l'inclusion active, y compris en vue de promouvoir l'égalité des chances, la participation active et une meilleure aptitude à l'emploi;
ii)
l'intégration socio-économique des communautés marginalisées telles que les Roms;
iii)
la lutte contre toutes les formes de discrimination et la promotion de l'égalité des chances;
iv)
l'amélioration de l'accès à des services abordables, durables et de qualité, y compris les soins de santé et les services sociaux d'intérêt général;
v)
la promotion de l'entreprenariat social et de l'intégration professionnelle dans les entreprises sociales et la promotion de l'économie sociale et solidaire, afin de faciliter l'accès à l'emploi;
vi)
des stratégies de développement local menées par les acteurs locaux;
c)
pour l'objectif thématique "investir dans l'éducation, la formation et dans la formation professionnelle pour acquérir des compétences et pour l'apprentissage tout au long de la vie":
i)
la réduction et la prévention du décrochage scolaire et la promotion de l'égalité d'accès à des programmes de développement pour la petite enfance ainsi qu'à un enseignement primaire et secondaire de qualité comprenant des parcours d'apprentissage formels, non formels et informels permettant de réintégrer les filières d'éducation et de formation;
ii)
l'amélioration de la qualité, de l'efficacité et de l'accès à l'enseignement supérieur et équivalent afin d'accroître la participation et les niveaux de qualification, notamment des groupes défavorisés;
iii)
une meilleure égalité d'accès à l'apprentissage tout au long de la vie pour toutes les catégories d'âges dans un cadre formel, non formel ou informel, la mise à niveau des savoirs, des aptitudes et des compétences de la main-d'œuvre et la promotion de parcours d'apprentissage souples passant notamment par une orientation professionnelle et la validation des compétentes acquises;
iv)
l'amélioration de l'utilité des systèmes d'éducation et de formation pour le marché du travail, le passage plus aisé du système éducatif au monde du travail et l'amélioration tant de l'enseignement professionnel et des filières de formation que de leur qualité, en misant notamment sur des mécanismes permettant d'anticiper les compétences, l'adaptation des programmes d'enseignement des cours ainsi que l'introduction et la mise en place de systèmes d'apprentissage articulés autour du travail, notamment des modèles de formation en alternance et d'apprentissage;
d)
pour l'objectif thématique "renforcer les capacités institutionnelles des autorités publiques et des parties intéressées et l'efficacité de l'administration publique":
i)
des investissements dans les capacités institutionnelles et dans l'efficacité des administrations et des services publics au niveau national, régional et local dans la perspective de réformes, d'une meilleure réglementation et d'une bonne gouvernance.
Cette priorité d'investissement ne s'applique que dans les États membres éligibles au soutien du Fonds de cohésion ou dans les États membres qui possèdent une ou plusieurs régions NUTS de niveau 2, telles qu'elles sont visées à l'article 90, paragraphe 2, point a), du règlement (UE) no 1303/2013;
ii)
le renforcement des capacités de l'ensemble des parties prenantes qui mettent en œuvre des politiques d'éducation, d'apprentissage tout au long de la vie, de formation et d'emploi ainsi que des politiques sociales, notamment par des pactes sectoriels et territoriaux, afin de susciter une mobilisation en faveur de réformes au niveau national, régional et local.
2. Par le biais des priorités d'investissement énumérées au paragraphe 1, le FSE contribue également à la réalisation des autres objectifs thématiques énumérés à l'article 9, premier alinéa, du règlement (UE) no 1303/2013, principalement:
a)
en soutenant le passage à une économie à faible émission de carbone, résiliente au changement climatique, économe en ressources et durable sur le plan environnemental, par l'amélioration des systèmes d'éducation et de formation nécessaire à l'adaptation des comportements, des compétences et des qualifications, le perfectionnement professionnel de la main-d'œuvre et la création de nouveaux emplois dans les secteurs liés à l'environnement et à l'énergie;
b)
en améliorant l'accessibilité des technologies de l'information et de la communication, leur utilisation et leur qualité par le développement de la culture numérique et de l'apprentissage en ligne ainsi que par des investissements dans l'inclusion numérique, les compétences numériques et les compétences entrepreneuriales qui y sont associées;
c)
en renforçant la recherche, le développement technologique et l'innovation, par le développement des études de troisième cycle et des compétences entrepreneuriales, la formation des chercheurs, des activités de mise en réseau et des partenariats entre les établissements d'enseignement supérieur, les centres de recherche et de technologie et les entreprises;
d)
en améliorant la compétitivité et la pérennité à long terme des petites et moyennes entreprises par la promotion de la capacité d'adaptation des entreprises, des dirigeants et des travailleurs ainsi que par des investissements accrus dans le capital humain et la promotion des établissements de formation professionnelle axés sur la pratique ou les activités d'apprentissage.
Article 4
Cohérence et concentration thématique
1. Les États membres veillent à ce que la stratégie et les actions prévues dans les programmes opérationnels soient cohérentes et répondent aux défis énoncés dans les programmes nationaux de réforme ainsi que, le cas échéant, dans les diverses stratégies nationales visant à lutter tant contre le chômage que l'exclusion sociale et également dans les recommandations pertinentes du Conseil adoptées conformément à l'article 148, paragraphe 4, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, afin de contribuer à la réalisation des grands objectifs de la stratégie Europe 2020 en matière d'emploi, d'éducation et de réduction de la pauvreté.
2. Dans chaque État membre, au moins 20 % de l'ensemble des ressources du FSE sont affectés à la réalisation de l'objectif thématique "promotion de l'inclusion sociale et lutte contre la pauvreté et toute forme de discrimination" défini à l'article 9, premier alinéa, point 9, du règlement (UE) no 1303/2013.
3. Les États membres veillent à réaliser la concentration thématique selon les modalités suivantes:
a)
pour les régions les plus développées, les États membres concentrent au moins 80 % des fonds alloués par le FSE à chaque programme opérationnel sur un maximum de cinq des priorités d'investissement énoncées à l'article 3, paragraphe 1;
b)
pour les régions en transition, les États membres concentrent au moins 70 % des fonds alloués par le FSE à chaque programme opérationnel sur un maximum de cinq des priorités d'investissement énoncées à l'article 3, paragraphe 1;
c)
pour les régions les moins développées, les États membres concentrent au moins 60 % des fonds alloués par le FSE à chaque programme opérationnel sur un maximum de cinq des priorités d'investissement énoncées à l'article 3, paragraphe 1.
4. Les axes prioritaires visés à l'article 11, paragraphe 1, sont exclus du calcul des pourcentages précisés aux paragraphes 2 et 3 du présent article.
Article 5
Indicateurs
1. Les indicateurs communs de réalisation et de résultat, tels qu'ils figurent à l'annexe I du présent règlement et, le cas échéant, les indicateurs spécifiques des programmes sont utilisés conformément à l'article 27, paragraphe 4, et à l'article 96, paragraphe 2, point b) ii) et iv), du règlement (UE) no 1303/2013. Tous les indicateurs de réalisation et de résultat communs sont communiqués pour l'ensemble des priorités d'investissement. Les indicateurs de résultat mentionnés à l'annexe II du présent règlement sont communiqués conformément au paragraphe 2 du présent article. Les données sont, dans la mesure du possible, ventilées par genre.
Pour les indicateurs de réalisation communs et spécifiques des programmes, les valeurs de référence sont fixées à zéro. Si la nature des opérations soutenues le nécessite, des valeurs cibles quantifiées cumulatives sont fixées pour ces indicateurs au titre de 2023. Les indicateurs de réalisation sont exprimés en chiffres absolus.
Pour ces indicateurs de résultat communs et spécifiques des programmes pour lesquels des valeurs cibles quantifiées cumulatives ont été fixées au titre de 2023, les valeurs de référence sont fixées en utilisant les données les plus récentes disponibles ou d'autres sources d'information pertinentes. Les indicateurs de résultat spécifiques des programmes et les objectifs associés peuvent être exprimés en termes quantitatifs ou qualitatifs.
2. Outre les indicateurs visés au paragraphe 1, les indicateurs définis à l'annexe II du présent règlement sont utilisés pour toutes les opérations soutenues au titre de la priorité d'investissement énoncée à l'article 3, paragraphe 1, point a) ii), pour la mise en œuvre de l'IEJ. Tous les indicateurs de l'annexe II du présent règlement sont assortis de valeurs cibles quantifiées cumulatives pour 2023, ainsi que de valeurs de référence.
3. Chaque autorité de gestion transmet par voie électronique, avec les rapports annuels de mise en œuvre, des données structurées pour chaque priorité d'investissement. Ces données sont transmises pour les catégories d'intervention visées à l'article 96, paragraphe 2, point b) vi), du règlement (UE) no 1303/2013 ainsi que pour les indicateurs de réalisation et de résultat. Par dérogation à l'article 50, paragraphe 2, du règlement (UE) no 1303/2013, les données transmises pour les indicateurs de réalisation et de résultat ont trait à des valeurs relatives aux opérations mises en œuvre partiellement ou intégralement.
CHAPITRE II
DISPOSITIONS SPÉCIFIQUES DE PROGRAMMATION ET DE MISE EN ŒUVRE
Article 6
Participation des partenaires
1. La participation des partenaires visés à l'article 5 du règlement (UE) no 1303/2013 à la mise en œuvre des programmes opérationnels peut prendre la forme de subventions globales telles que définies à l'article 123, paragraphe 7, du règlement (UE) no 1303/2013. Dans ce cas, le programme opérationnel précise le volet du programme opérationnel concerné par la subvention globale, y compris une dotation financière indicative de chaque axe prioritaire au volet concerné.
2. Afin d'encourager une participation adéquate des partenaires sociaux aux actions soutenues par le FSE, les autorités de gestion d'un programme opérationnel dans une région définie à l'article 90, paragraphe 2, point a) ou b), du règlement (UE) no 1303/2013 ou dans un État membre éligible au soutien du Fonds de cohésion veillent à ce qu'un volume approprié de ressources du FSE soit affecté, en fonction des besoins, aux activités de renforcement des capacités, sous la forme d'activités de formation, de mesures de mise en réseau et d'un renforcement du dialogue social, ainsi qu'aux activités menées conjointement par les partenaires sociaux.
3. Afin d'encourager une participation et un accès adéquats des organisations non gouvernementales aux actions soutenues par le FSE, notamment dans les domaines de l'inclusion sociale, de l'égalité entre les genres et de l'égalité des chances, les autorités de gestion d'un programme opérationnel dans une région définie à l'article 90, paragraphe 2, point a) ou b), du règlement (UE) no 1303/2013 ou dans un État membre éligible au soutien du Fonds de cohésion veillent à ce qu'un volume approprié de ressources du FSE soit affecté au renforcement des capacités des organisations non gouvernementales.
Article 7
Promotion de l'égalité entre les hommes et les femmes
Les États membres et la Commission favorisent l'égalité entre les hommes et les femmes par la prise en compte systématique de cette dimension, visée à l'article 7 du règlement (UE) no 1303/2013, tout au long de la préparation, de la mise en œuvre, du suivi et de l'évaluation des programmes opérationnels. Par le biais du FSE, les États membres et la Commission soutiennent également des actions ciblées spécifiques dans le cadre des diverses priorités d'investissement visées à l'article 3, et notamment à l'article 3, paragraphe 1, point a) iv), du présent règlement dans le but d'accroître la participation et la progression durables des femmes dans le domaine de l'emploi, de lutter ainsi contre la féminisation de la pauvreté, de réduire la ségrégation fondée sur le sexe, de lutter contre les stéréotypes liés au genre, tant sur le marché du travail que dans l'éducation et la formation, et de promouvoir la conciliation de la vie professionnelle et de la vie privée pour tous ainsi que le partage équitable des responsabilités familiales entre les hommes et les femmes.
Article 8
Promotion de l'égalité des chances et de la non-discrimination
Les États membres et la Commission favorisent l'égalité des chances pour tous, sans discrimination fondée sur le sexe, la race ou l'origine ethnique, la religion ou les convictions, un handicap, l'âge ou l'orientation sexuelle, par la prise en compte systématique du principe de non-discrimination à tous les niveaux, conformément à l'article 7 du règlement (UE) no 1303/2013. Par le biais du FSE, les États membres et la Commission soutiennent également des actions spécifiques menées dans le cadre des différentes priorités d'investissement définies à l'article 3, et notamment à l'article 3, paragraphe 1, point b) iii), du présent règlement. Ces actions visent à lutter contre toutes les formes de discrimination et à améliorer l'accessibilité des personnes handicapées, l'objectif étant de faciliter l'intégration sur le marché du travail, dans le monde éducatif et dans le système de formation, ainsi que, par là même, d'améliorer l'inclusion sociale, de réduire les inégalités sur le plan des niveaux de qualification et de l'état de santé, et de faciliter le passage d'une prise en charge institutionnelle à une prise en charge de proximité, notamment pour les personnes confrontées à une discrimination multiple.
Article 9
Innovation sociale
1. Le FSE encourage l'innovation sociale dans tous les domaines relevant de son champ d'application, tel qu'il est défini à l'article 3 du présent règlement, notamment afin d'expérimenter, d'évaluer et d'appliquer à grande échelle des solutions innovantes, notamment au niveau local ou régional, pour répondre aux besoins sociaux, en partenariat avec des acteurs appropriés et en particulier avec des partenaires sociaux.
2. Les États membres recensent dans leurs programmes opérationnels, ou à une étape ultérieure de la mise en œuvre, les champs d'innovation sociale qui correspondent à leurs besoins spécifiques.
3. La Commission facilite le renforcement des capacités en matière d'innovation sociale, notamment en soutenant l'apprentissage mutuel, en mettant en place des réseaux ainsi qu'en diffusant et en favorisant les bonnes pratiques et méthodes.
Article 10
Coopération transnationale
1. Les États membres soutiennent la coopération transnationale afin de promouvoir l'apprentissage mutuel et, ainsi, d'augmenter l'efficacité des politiques soutenues par le FSE. La coopération transnationale associe des partenaires de deux États membres au moins.
2. Par dérogation au paragraphe 1, les États membres mettant en œuvre un seul programme opérationnel financé par le FSE ou un seul programme opérationnel multi-fonds peuvent, dans des cas dûment justifiés et en tenant compte du principe de proportionnalité, choisir à titre exceptionnel de ne pas soutenir les actions de coopération transnationale.
3. Les États membres peuvent, en partenariat avec des acteurs appropriés, sélectionner les thèmes de coopération transnationale à partir d'une liste proposée par la Commission et approuvée par le comité visé à l'article 25 ou sélectionner d'autres thèmes correspondant à leurs besoins spécifiques.
4. La Commission facilite la coopération transnationale concernant les thèmes communs de la liste visée au paragraphe 3, ainsi que, le cas échéant, les autres thèmes choisis par les États membres, par l'apprentissage mutuel et par une action coordonnée ou conjointe. En particulier, elle gère une plateforme à l'échelle de l'Union afin de faciliter l'établissement des partenariats transnationaux, les échanges d'expériences, le renforcement des capacités et la mise en réseau ainsi que la valorisation et la diffusion des résultats utiles. En outre, la Commission élabore un cadre de mise en œuvre coordonné, comprenant des critères communs d'éligibilité, les types d'actions et leur calendrier ainsi que des approches méthodologiques communes de suivi et d'évaluation, afin de faciliter la coopération transnationale.
Article 11
Dispositions spécifiques du fonds concernant les programmes opérationnels
1. Par dérogation à l'article 96, paragraphe 1, du règlement (UE) no 1303/2013, les programmes opérationnels peuvent définir des axes prioritaires pour la mise en œuvre de l'innovation sociale et de la coopération transnationale visées à aux articles 9 et 10 du présent règlement.
2. Par dérogation à l'article 120, paragraphe 3, du règlement (UE) no 1303/2013, le taux maximal de cofinancement d'un axe prioritaire est augmenté de dix points de pourcentage, mais sans dépasser 100 %, lorsque ledit axe prioritaire est intégralement consacré à l'innovation sociale, à la coopération transnationale ou à une combinaison des deux.
3. Outre les dispositions de l'article 96, paragraphe 3, du règlement (UE) no 1303/2013, les programmes opérationnels définissent également la contribution des actions prévues bénéficiant du soutien du FSE:
a)
à la réalisation des objectifs thématiques figurant à l'article 9, premier alinéa, points 1) à 7), du règlement (UE) no 1303/2013 par axe prioritaire, le cas échéant;
b)
à l'innovation sociale et à la coopération transnationale visées aux articles 9 et 10 du présent règlement, dans les cas où ces domaines ne font pas l'objet d'un axe prioritaire spécifique.
Article 12
Dispositions particulières concernant le traitement des spécificités territoriales
1. Le FSE peut soutenir des stratégies de développement local menées par les acteurs locaux dans les zones urbaines et rurales, telles qu'elles sont visées aux articles 32, 33 et 34 du règlement (UE) no 1303/2013, des pactes territoriaux et des initiatives locales pour l'emploi, notamment l'emploi des jeunes, l'éducation et l'inclusion sociale, ainsi que des instruments territoriaux intégrés (ITI), tels qu'ils sont visés à l'article 36 du règlement (UE) no 1303/2013.
2. En complément des interventions du FEDER visées à l'article 7 du règlement (UE) no 1301/2013 du Parlement européen et du Conseil (6), le FSE peut soutenir le développement urbain durable par des stratégies prévoyant des actions intégrées afin de répondre aux défis économiques, environnementaux et sociaux qui touchent les zones urbaines recensées par les États membres à partir des principes définis dans les accords de partenariat respectifs.
CHAPITRE III
DISPOSITIONS SPÉCIFIQUES CONCERNANT LA GESTION FINANCIÈRE
Article 13
Éligibilité des dépenses
1. Le FSE apporte un soutien pour les dépenses éligibles qui, comme indiqué à l'article 120, paragraphe 2, point b), du règlement (UE) no 1303/2013, peuvent inclure toutes ressources financières constituées collectivement par les employeurs et les travailleurs.
2. Le FSE peut apporter un soutien pour des dépenses engagées au titre d'opérations menées en dehors de la zone couverte par le programme, mais au sein de l'Union, pour autant que les deux conditions ci-après soient remplies:
a)
l'opération est menée dans l'intérêt de la zone couverte par le programme;
b)
les obligations des autorités en charge du programme opérationnel en ce qui concerne la gestion, le contrôle et l'audit de l'opération sont remplies par les autorités chargées du programme opérationnel au titre duquel l'opération est soutenue, ou lesdites autorités concluent des accords avec les autorités de l'État membre dans lequel l'opération est mise en œuvre, pour autant que dans cet État membre, les obligations en matière de gestion, de contrôle et d'audit de l'opération soient remplies.
3. Dans une limite de 3 % du budget d'un programme opérationnel du FSE ou de la contribution du FSE à un programme opérationnel multi-fonds, les dépenses engagées en-dehors de l'Union au titre de ces opérations sont éligibles, et sous réserve qu'elles portent sur les objectifs thématiques visés à l'article 3, paragraphe 1, point a) ou c), sous réserve que le comité de suivi concerné ait donné son accord à l'opération ou aux types d'opérations concernés.
4. Outre les dépenses visées à l'article 69, paragraphe 3, du règlement (UE) no 1303/2013, l'achat d'infrastructures, de terrains ou d'immeubles ne peut pas non plus faire l'objet d'une contribution du FSE.
5. Les contributions en nature, sous la forme d'indemnités ou de salaires versés par un tiers au profit des participants à une opération, peuvent être éligibles à une contribution du FSE à condition que ces contributions soient encourues conformément aux règles nationales, y compris les règles comptables, et que leur valeur n'excède pas le coût supporté par le tiers.
Article 14
Options simplifiées en matière de coûts
1. Outre les options visées à l'article 67 du règlement (UE) no 1303/2013, la Commission peut rembourser les dépenses des États membres sur la base de barèmes standard de coûts unitaires et de montants forfaitaires fixés par elle. Les montants calculés sur cette base sont considérés comme un soutien public versé aux bénéficiaires et comme une dépense éligible aux fins de l'application du règlement (UE) no 1303/2013.
Aux fins du premier alinéa, la Commission est habilitée, conformément à l'article 24, à adopter des actes délégués concernant le type d'opérations couvertes, les définitions des barèmes standard de coûts unitaires et les montants forfaitaires ainsi que leurs plafonds, qui peuvent être adaptés conformément aux méthodes applicables communément admises, en tenant dûment compte de l'expérience acquise au cours de la période de programmation précédente.
Les audits financiers ont pour seul but de vérifier que les conditions nécessaires aux remboursements par la Commission sur la base des barèmes standard de coûts unitaires et des montants forfaitaires sont remplies.
En cas de recours à un financement sur la base de barèmes standard de coûts unitaires et de montants forfaitaires, conformément au premier alinéa, l'État membre peut appliquer ses pratiques comptables pour soutenir les opérations. Aux fins du présent règlement et du règlement (UE) no 1303/2013, ces pratiques comptables et les montants correspondants ne sont pas soumis à un contrôle par l'autorité d'audit ou par la Commission.
2. Conformément à l'article 67, paragraphe 1, point d), et paragraphe 5, point d), du règlement (UE) no 1303/2013, un taux forfaitaire allant jusqu'à 40 % des frais de personnel directs éligibles peut être utilisé afin de couvrir les coûts éligibles restants d'une opération, sans que l'État membre ne soit tenu d'appliquer une méthode de calcul pour déterminer le taux applicable.
3. Outre les méthodes visées à l'article 67, paragraphe 5, du règlement (UE) no 1303/2013, lorsque le soutien public pour des subventions et des aides remboursables ne dépasse pas 100 000 EUR, les montants visés à l'article 67, paragraphe 1, points b), c) et d), du règlement (UE) no 1303/2013 peuvent être établis au cas par cas en se référant à un projet de budget convenu ex ante par l'autorité de gestion.
4. Sans préjudice de l'article 67, paragraphe 4, du règlement (UE) no 1303/2013, les subventions et l'assistance remboursable pour lesquelles le soutien public ne dépasse pas 50 000 EUR prennent la forme de barèmes standard de coûts unitaires et de montants forfaitaires, conformément au paragraphe 1 du présent article ou à l'article 67, du règlement (UE) no 1303/2013 ou de taux forfaitaires conformément à l'article 67 du règlement (UE) no 1303/2013, à l'exception des opérations bénéficiant d'un soutien dans le cadre d'un régime d'aides d'État. Lorsqu'il est recouru à un financement à taux forfaitaire, les catégories de coûts utilisées pour calculer le taux peuvent être remboursées conformément à l'article 67, paragraphe 1, point a), du règlement (UE) no 1303/2013.
Article 15
Instruments financiers
En vertu de l'article 37 du règlement (UE) no 1303/2013, le FSE peut soutenir des actions et des politiques relevant de son champ d'application en utilisant des instruments financiers, y compris les microcrédits et les fonds de garantie.
CHAPITRE IV
INITIATIVE POUR L'EMPLOI DES JEUNES
Article 16
Initiative pour l'emploi des jeunes
En soutenant les actions engagées au titre de l'article 3, paragraphe 1, point a) ii), du présent règlement, l'initiative pour l'emploi des jeunes (IEJ) contribue à la lutte contre le chômage des jeunes dans les régions éligibles de l'Union. Elle vise tous les jeunes âgés de moins de 25 ans sans emploi et ne suivant ni enseignement ni formation qui résident dans ces régions et sont inactifs ou chômeurs (y compris les chômeurs de longue durée), qu'ils soient inscrits ou non en tant que demandeurs d'emploi. Les États membres peuvent, sur une base volontaire, décider d'élargir le groupe cible aux jeunes âgés de moins de 30 ans.
Aux fins de l'IEJ pour 2014-2015, on entend par "régions éligibles", les régions de niveau NUTS 2 dans lesquelles le taux de chômage des jeunes âgés de 15 à 24 ans était supérieur à 25 % en 2012 et, pour les États membres dans lesquels le taux de chômage des jeunes a augmenté de plus de 30 % en 2012, les régions NUTS 2 dans lesquelles le taux de chômage des jeunes était supérieur à 20 % en 2012.
Les ressources affectées à l'IEJ peuvent être révisées à la hausse pour les années 2016 à 2020 dans le cadre de la procédure budgétaire, conformément à l'article 14 du règlement (UE) 1311/2013. Pour la détermination des régions éligibles à l'IEJ pour la période 2016-2020, la référence aux données de 2012 visée à l'alinéa 2 s'entend comme faite aux dernières données annuelles disponibles. La ventilation des ressources supplémentaires par État membre suit la même procédure que la dotation spécifique initiale, conformément à l'annexe VIII du règlement (UE) no 1303/2013.
Les États membres peuvent décider, en accord avec la Commission, d'allouer un montant ne pouvant excéder 10 % des fonds alloués au titre de l'IEJ aux jeunes issus de sous-régions situées en dehors des régions éligibles de niveau NUTS 2, mais où le taux de chômage juvénile est élevé.
Article 17
Concentration thématique
La dotation spéciale prévue pour l'IEJ n'est pas prise en compte dans le calcul de la concentration thématique visée à l'article 4.
Article 18
Programmation
L'IEJ est insérée dans la programmation du FSE en vertu de l'article 96 du règlement (UE) no 1303/2013. S'il y a lieu, les États membres fixent les modalités de programmation de l'IEJ dans leur contrat de partenariat respectif et dans leurs programmes opérationnels.
Les modalités de programmation peuvent revêtir l'une ou plusieurs des formes suivantes:
a)
un programme opérationnel spécifique;
b)
un axe prioritaire spécifique au sein d'un programme opérationnel;
c)
une partie d'un ou plusieurs axes prioritaires.
Les articles 9 et 10 du présent règlement s'appliquent également à l'IEJ.
Article 19
Contrôle et évaluation
1. Outre les fonctions du comité de suivi visées à l'article 110 du règlement (UE) no 1303/2013, le comité de suivi examine au moins une fois par an la mise en œuvre de l'IEJ dans le contexte du programme opérationnel et les progrès accomplis dans la réalisation de ses objectifs.
2. Le rapport annuel de mise en œuvre et le rapport final prévus à l'article 50, paragraphes 1 et 2, du règlement (UE) no 1303/2013 contiennent des informations supplémentaires sur la mise en œuvre de l'IEJ. La Commission transmet au Parlement européen un résumé de ces rapports visés à l'article 53, paragraphe 1, du règlement (UE) no 1303/2013.
La Commission participe au débat annuel du Parlement européen sur le résumé de ces rapports.
3. À compter du mois d'avril 2015 et les années suivantes, lorsque l'autorité de gestion envoie le rapport annuel de mise en œuvre prévu à l'article 50, paragraphes 1 et 2, du règlement (UE) no 1303/2013, elle transmet également par voie électronique à la Commission des données structurées pour chaque axe prioritaire ou partie d'un axe prioritaire consacrés à l'IEJ. Les données sur les indicateurs ainsi transmises ont trait aux valeurs des indicateurs établis aux annexes I et II du présent règlement et, s'il y a lieu, aux indicateurs spécifiques du programme. Elles ont trait aux opérations terminées ou partiellement terminées.
4. Les rapports annuels de mise en œuvre visés à l'article 50, paragraphe 4, du règlement (UE) no 1303/2013 ou, le cas échéant, le rapport d'avancement visé à l'article 111, paragraphe 4, du règlement (UE) no 1303/2013 et le rapport annuel de mise en œuvre présenté au plus tard le 31 mai 2016, présentent les principales conclusions des évaluations visées au paragraphe 6 du présent article. En outre, les rapports présentent et évaluent la qualité des offres d'emploi reçues par les participants à l'IEJ, y compris les jeunes défavorisés, les jeunes issus de communautés marginalisées et les jeunes qui ont quitté le système éducatif sans qualifications. En outre, les rapports présentent et évaluent les progrès qu'ils ont accomplis en matière de formation permanente, dans la recherche d'un emploi durable et décent ou le suivi d'un apprentissage ou d'un stage de qualité.
5. Les rapports d'avancement prévus à l'article 52 du règlement (UE) no 1303/2013 contiennent des informations supplémentaires sur l'IEJ et en évaluent la mise en œuvre. La Commission transmet au Parlement européen un résumé de ces rapports comme indiqué à l'article 53, paragraphe 2, dudit règlement et assiste au débat du Parlement européen sur le résumé de ces rapports.
6. Au moins deux fois pendant la période de programmation, une évaluation porte sur l'efficacité, l'efficience et l'impact de la contribution du FSE et des fonds spéciaux alloués à l'IEJ et à la Garantie pour la jeunesse.
La première évaluation est réalisée au plus tard le 31 décembre 2015 et la seconde évaluation au plus tard le 31 décembre 2018.
Article 20
Actions d'information et de communication
1. Les bénéficiaires s'assurent que les participants à l'opération ont été explicitement informés du soutien de l'IEJ assuré par des fonds du FSE et la dotation spéciale pour l'IEJ.
2. Tout document relatif à la mise en œuvre d'une opération, y compris toute attestation de participation ou autre, concernant une opération de ce type comprend, lorsqu'il est destiné au public ou aux participants, une mention indiquant que l'opération a bénéficié d'un soutien de l'IEJ.
Article 21
Assistance technique
Les États membres peuvent tenir compte de la dotation spéciale pour l'IEJ dans le calcul du plafond du montant total des fonds alloués à l'assistance technique pour chaque État membre.
Article 22
Soutien financier
1. La décision de la Commission portant adoption d'un programme opérationnel fixe le montant maximal du soutien accordé pour chaque axe prioritaire au titre de la dotation spéciale pour l'IEJ et du soutien correspondant du FSE, sous la forme d'un montant global et par catégorie de régions. Pour chaque axe prioritaire, le soutien correspondant du FSE est au moins égal à celui de ladite dotation spéciale.
2. À partir des montants visés au paragraphe 1, la décision de la Commission visée au paragraphe 1 fixe aussi, pour chaque axe prioritaire, le taux de répartition entre les catégories de régions pour le soutien du FSE.
3. Lorsque l'IEJ est mise en œuvre sous la forme d'un axe prioritaire spécifique concernant plusieurs catégories de régions éligibles, la dotation du FSE bénéficie du taux de cofinancement le plus élevé.
La dotation spéciale pour l'IEJ n'est pas soumise à une exigence de cofinancement national.
Le taux de cofinancement global fixé par la décision de la Commission pour chaque axe prioritaire, auquel il est fait référence au paragraphe 1, est calculé en combinant le taux de cofinancement appliqué à la dotation du FSE et la dotation spéciale pour l'IEJ.
Article 23
Gestion financière
Outre l'article 130 du règlement (UE) no 1303/2013, lorsque la Commission rembourse sous la forme de paiements intermédiaires et verse le solde final pour chacun des axes prioritaires consacrés à l'IEJ, elle répartit les remboursements effectués à partir du budget de l'Union à parts égales entre le FSE et la dotation spéciale pour l'IEJ. Lorsque toutes les ressources de la dotation spéciale pour l'IEJ ont été remboursées, la Commission affecte au FSE les remboursements restants provenant du budget de l'Union.
La Commission affecte les versements du FSE entre les catégories de régions, conformément au taux prévu à l'article 22, paragraphe 2.
CHAPITRE V
DÉLÉGATIONS DE POUVOIRS ET DISPOSITIONS FINALES
Article 24
Exercice de la délégation
1. Le pouvoir d'adopter des actes délégués conféré à la Commission est soumis aux conditions fixées au présent article.
2. Le pouvoir d'adopter les actes délégués visé à l'article 14, paragraphe 1, est conféré à la Commission à compter du 21 décembre 2013 jusqu'au 31 décembre 2020.
3. La délégation de pouvoir visée à l'article 14, paragraphe 1, peut être révoquée à tout moment par le Parlement européen ou le Conseil. La décision de révocation met fin à la délégation de pouvoir qui y est précisée. La révocation prend effet le jour suivant celui de la publication de ladite décision au Journal officiel de l'Union européenne ou à une date ultérieure qui est précisée dans ladite décision. Elle ne porte pas atteinte à la validité des actes délégués déjà en vigueur.
4. Aussitôt qu'elle adopte un acte délégué, la Commission le notifie au Parlement européen et au Conseil simultanément.
5. Un acte délégué adopté en vertu de l'article 14, paragraphe 1, n'entre en vigueur que si le Parlement européen ou le Conseil n'a pas exprimé d'objections dans un délai de deux mois à compter de la notification de cet acte au Parlement européen et au Conseil ou si, avant l'expiration de ce délai, le Parlement européen et le Conseil ont tous deux informé la Commission de leur intention de ne pas exprimer d'objections. Ce délai est prolongé de deux mois à l'initiative du Parlement européen ou du Conseil.
Article 25
Comité visé à l'article 163 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne
1. La Commission est assistée par un comité (ci-après dénommé "comité du FSE") établi en vertu de l'article 163 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
2. Le membre de la Commission chargé de la présidence du comité du FSE peut déléguer cette fonction à un haut fonctionnaire de la Commission. Le secrétariat du comité du FSE est assuré par la Commission.
3. Chaque État membre nomme un représentant du gouvernement, un représentant des organisations de travailleurs, un représentant des organisations d'employeurs ainsi qu'un suppléant pour chacun des membres, pour une durée maximale de sept ans. En l'absence d'un membre, le suppléant participe de plein droit aux délibérations.
4. Le comité du FSE comprend un représentant issu de chacune des organisations représentant, au niveau de l'Union, les organisations de travailleurs et les organisations d'employeurs.
5. Le comité du FSE peut inviter à ses réunions des représentants de la Banque européenne d'investissement et du Fonds européen d'investissement, ainsi que des représentants des organisations de la société civile concernées, sans droit de vote, si l'ordre du jour de la réunion requiert leur participation.
6. Le comité du FSE exerce les fonctions suivantes:
a)
il est consulté sur les projets de décisions de la Commission portant sur les programmes opérationnels et la programmation d'activités financées par le FSE;
b)
il est consulté sur le recours envisagé à l'assistance technique pour autant qu'une participation du FSE soit prévue et sur d'autres questions pertinentes ayant une incidence sur la mise en œuvre des stratégies en rapport avec le FSE au niveau de l'Union;
c)
il approuve la liste des thèmes communs de la coopération transnationale prévus à l'article 10, paragraphe 3.
7. Le comité du FSE peut rendre des avis sur:
a)
des questions relatives à la contribution du FSE à la mise en œuvre de la stratégie Europe 2020;
b)
des questions concernant le règlement (UE) no 1303/2013 présentant de l'intérêt pour le FSE;
c)
des questions en rapport avec le FSE, autres que celles visées au paragraphe 6, qui lui sont adressées par la Commission.
8. Les avis du comité du FSE sont adoptés à la majorité absolue des suffrages valablement exprimés et sont communiqués au Parlement européen pour information. La Commission informe le comité du FSE de la façon dont elle a tenu compte de ses avis.
Article 26
Dispositions transitoires
1. Le présent règlement n'affecte ni la poursuite ni la modification, y compris la suppression totale ou partielle, d'une intervention approuvée par la Commission sur la base du règlement (CE) no 1081/2006 ou de tout autre acte législatif applicable à cette intervention au 31 décembre 2013. Ledit règlement ou cet autre acte législatif applicable continue donc de s'appliquer après le 31 décembre 2013 à cette intervention ou aux opérations concernées jusqu'à leur clôture.
2. Les demandes d'intervention présentées ou approuvées dans le cadre du règlement (CE) no 1081/2006 avant le 1er janvier 2014 restent valables.
Article 27
Abrogation
Sans préjudice des dispositions prévues à l'article 26 du présent règlement, le règlement (CE) no 1081/2006 est abrogé avec effet au 1er janvier 2014.
Les références au règlement abrogé s'entendent comme faites au présent règlement et sont à lire selon le tableau de correspondance figurant à l'annexe III.
Article 28
Clause de réexamen
Le Parlement européen et le Conseil réexaminent le présent règlement au plus tard le 31 décembre 2020, conformément à l'article 164 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
Article 29
Entrée en vigueur
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 17 décembre 2013.