РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 412/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
С Регламент (ЕС) № 1072/2012 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше започната на 16 февруари 2012 г. (3) след подаването на жалба от името на производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(3)
Както е посочено в съображение 22 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито (наричано по-долу „разгласяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Двама вносители и един производител износител отправиха такова искане и им беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“.
(5)
Комисията продължи да издирва и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Освен това, както е обяснено в съображение 55 по-долу, беше извършена проверка на място на един тайландски производител, чиято цел беше да се проучи пригодността на Тайланд като подходяща държава аналог.
(7)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните мерки“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки. Китайската търговска камара за внос и износ на продуктите на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“) и група вносители поискаха изслушвания в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“, което им беше осигурено.
(8)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше уместно.
1.3. Извадка
(9)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни оспориха извадката от производители износители от КНР, като изказаха твърдението, че извадката не е представителна, тъй като тя се основава само на най-големия обем на износа и по този начин не отчита други фактори, характеризиращи разнообразието и разпокъсаността на керамичната промишленост в КНР.
(10)
От разпоредбите на член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО)№1225/2009 (наричан по-долу "основният регламент") следва, че изборът на дружествата, които ще бъдат включени в извадката, може да бъде ограничен до най-големия представителен обем на износа, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. С оглед на разпокъсаността в сектора беше счетено, че евентуален подбор, основаващ се на обема на износа, би позволил изготвянето на представителна извадка, която може да бъде разследвана в рамките на наличното време. В тази връзка следва все пак да се отбележи, че включените в извадката дружества са разположени в три различни региона на КНР и имат значително производство на разглеждания продукт от различни видове керамични материали, напр. порцеланови и каменинови изделия, както и производство на широка гама от видове на продукта. Поради тази причина това твърдение не може да бъде прието.
(11)
Един производител износител заяви, че използването на различни методологии за подбор на извадката за промишлеността и вносителите на Съюза в сравнение с подбора на извадката на производителите износители представлява дискриминация и че е следвало да бъдат използвани същите критерии. Използването на различни методологии е дискриминационно спрямо производителите износители и е нарушение на принципа за равно третиране.
(12)
Подборът на извадка от производители износители служи само за проучване на наличието на дъмпинг на разглеждания продукт от КНР. В тази връзка от съществено значение е да се обхване максимален обем на вноса на разглеждания продукт по време на разследвания период. От друга страна, извадката от производители от Съюза беше подбрана за целите на определяне на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда на основата на множество различни показатели. По отношение на вносителите събраната информация се използва до голяма степен за оценката на интереса на Съюза. От това следва, че за вносителите и производителите от Съюза е важно да се събере информация от множество дружества, които развиват дейност например в различните продуктови сегменти. Тъй като основанието за подбор на дружествата, които да бъдат включени в извадките, е различно, от една страна, за производителите и вносителите от Съюза, и от друга страна, за производителите износители, те не са в сходна ситуация. Поради тази причина нито принципът на недискриминация, нито този за равно третиране изисква използването на еднаква методология за подбора на съответните извадки. От това следва, че твърдението е напълно неоправдано и поради това се отхвърля.
(13)
Освен това един производител износител продължи да настоява, както е посочено в съображение 8 от регламента за временните мерки, че е трябвало да бъде включен в извадката. Дружеството обаче не представи никакви нови аргументи, които да оправдават неговото включване в извадката. Поради това и като се вземат предвид констатациите в съображение 10 по-горе, заключенията в съображение 9 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(14)
Същият невключен в извадката производител износител заяви, че не му е било предоставено достатъчно време, за да представи коментари относно разгласяването на окончателните мерки и освен това, че разгласената информация е била недостатъчна, тъй като в нея не са били оповестени например данните за квоти, продажни цени, корекции и др. Поради това неговото право на защита не е било зачетено.
(15)
Съгласно член 20, параграф 5 от основния регламент на заинтересованите страни следва да бъде осигурен срок от поне 10 дни, за да внесат коментари относно разгласяването на окончателните мерки. Въпросният производител износител получи разгласените окончателни мерки по електронна поща на 25 февруари 2013 г. и му беше даден срок до 8 март 2013 г., т.е. 11 дни, за да представи коментари. Освен това документът с разгласените окончателни мерки беше изпратен и с препоръчана поща на следващия ден. От това следва, че на заинтересованата страна е било дадено достатъчно време да представи коментари и поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. В това отношение се отбелязва също така, че коментарите на посочената страна бяха представени в рамките на определения краен срок, както и че не беше представено искане за удължаване на крайния срок. Освен това, като отчете надлежно своето задължение за защита на поверителната информация, Комисията разгласи всички основни факти и съображения, на основата на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни мерки. По-специално зачитането на правото на защита не изисква конкретните данни за продажбите или квотите за конкретни включени в извадката дружества, използвани за определяне на индивидуални дъмпингови маржове, да бъдат съобщени на страна, за която не е изчислен индивидуален марж.
(16)
От гореизложеното следва, че твърдението, че не е било зачетено правото на защита, е неоснователно и поради това се отхвърля.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Въведение
(17)
Както е посочено в съображения 24, 56 и 57 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт временно се определи като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 и с произход от КНР.
2.2. Твърдения
(18)
След разгласяването на временните мерки никоя от страните не оспори факта, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайните употреби. С оглед на факта, че всички коментари на страните бяха анализирани, твърдението за изключване на керамичните ножове от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема окончателно.
(19)
След публикуването на временните мерки няколко страни изразиха мнение, че някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части следва да бъдат изключени от продуктовия обхват.
(20)
Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези мелнички и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един единствен продукт. При тези мелнички за смилащата пластина се използва керамичен материал, съставен основно от диалуминиев триоксид, който не се използва за „стандартни“ прибори и съдове за сервиране, като чаши и чинии, и за който изпичането се извършва при по-високи температури. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, който е предмет на разследването, е ограничена. Това се отнася също така за керамични мелещи механизми без корпус, които обичайно се декларират под горепосочените кодове.
(21)
Разследването показа, че керамичният елемент в тези мелнички обикновено представлява малка част от тях. Нещо повече, разследването показа, че мелничките с керамична мелеща пластина, включително техните керамични мелещи части, не притежават същите основни физически характеристики и основна употреба като керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Формата, якостта и конструкцията на керамичните мелещи части са различни от тези на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня.
(22)
Някои страни изказаха мнението, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те имат едни и същи физически характеристики, промишлен дизайн и крайна употреба като мелничките с мелещи механизми, изработени от метал, и че когато са включени в някои комплекти от мелнички, те обикновено се класират под тарифна позиция 8210. Те също така заявиха, че керамичните елементи в тези случаи обикновено представляват обикновено до 2 % от стойността на продукта. Въпреки това, като се имат предвид многобройните възможности за класификация на мелничките и комплектите от мелнички, в разследването не можеше да се вземат предвид тези аргументи, за да се определи дали керамичните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването.
(23)
Няколко страни подкрепиха своето твърдение, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват, с факта, че ще бъде необходимо да се използват керамични мелещи пластини вместо метални в определени видове мелнички, като например мелнички за сол, тъй като солта предизвиква корозия при металните мелещи части. Разследването обаче показа, че в мелничките за сол не се използват задължително керамични смилащи механизми.
(24)
Въз основа на мотивите в съображенията по-горе разследването стигна до заключението, че мелничките за подправки с керамични мелещи елементи са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите в основните физически характеристики и употребата на съответния керамичен материал, използван за работните части. Следователно искането тези мелнички, включително самостоятелните керамични мелещи механизми и техните части, да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване, се приема.
(25)
След публикуването на временните мерки някои страни заявиха, че керамичните точила за ножове следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради различията в производствените процеси, крайната употреба и факта, че тези изделия не са предназначени за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики. Разследването потвърди тези аргументи. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват по настоящото разследване се приема.
(26)
По същата логика беше разследвано също така дали керамичните белачки следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Действително, при разследването беше потвърдено, че керамичните белачки също са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във външния вид и физическите характеристики (форма и якостни качества) на съответния керамичен материал, използван за работните части, техните производствени процеси и крайна употреба. Поради това керамичните белачки следва също да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(27)
След публикуването на временните мерки една от страните заяви също така, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради своите различни физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба. Кордиеритната керамика е тип алуминиево-магнезиев силикат със специфични свойства, а именно отлична устойчивост на топлинен удар. Разследването потвърди, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба като тухлите за пещи или фурни. Следователно те са различни от другите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. След разгласяването на окончателните мерки жалбоподателите обърнаха внимание на сходството между плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, и другите продукти, обхванати от процедурата. Те обаче не можаха да докажат, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, имат едни и същи основни физически характеристики и крайни употреби. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема.
(28)
След публикуването на временните мерки от едно холандско сдружение заявиха, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват предвид факта, че те не се продават, за да бъдат използвани като съдове и прибори за сервиране или за кухня, че представляват важен икономически стимул за сектора на търговията на дребно, както и че се ценят от потребителите и че само производителите в КНР могат да предложат необходимите количества в кратки срокове. Искането за изключване на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, от продуктовия обхват на настоящото разследване обаче не може да бъде прието, тъй като физическите им характеристики, производствените процеси и крайната употреба са същите като тези при другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(29)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки един немски вносител и търговец на едро и един оказал съдействие китайски производител износител заявиха, че камениновите продукти със специално покритие от видовете, върху които се нанася сублимационно мастило и за които покритието от сублимационно мастило може да се отстрани чрез механично надраскване, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те са полуготови продукти, за които процесът на окончателно отпечатване се извършва в Съюза по специални канали, различното възприемане от потребителите, факта, че покритието със сублимационно мастило надвишава стойността на керамичните артикули без покритие и липсата на производители от Съюза за този вид продукт. Разследването разкри, че продуктът е видимо еднакъв с други съдове без покритие от сублимационно мастило и, следователно, е трудно да се направи разграничение помежду им, ако това изобщо е възможно. Разследването показа освен това, че тези продукти обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат тези продукти и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. С оглед на гореизложеното, искането за изключване на камениновите изделия със специално покритие от видовете, които се покриват със сублимационно мастило, се отхвърля.
(30)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, вносителят, който поиска изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от продуктовия обхват, изказа твърдението, че предварителният анализ на Комисията в това отношение е бил погрешен, тъй като в него се пренебрегва съществуването на пазарни сегменти, разликите в качеството между различните видове съдове, факта, че подглазурно фигурално рисуваните съдове са по същество луксозни и по-крехки, и ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от страна на потребителите. Той също така твърдеше, че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране могат да бъдат използвани дори и за декорация.
(31)
Що се отнася до твърденията относно различията по отношение на качеството между различните видове съдове и прибори за сервиране и луксозните и по-крехки по своя характер подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране, това не са изключителни характеристики на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране. Освен това по отношение на ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от потребителите не беше представен нов аргумент, който да доведе до промяна на заключението в съображение 45 от регламента за временните мерки, че средностатистическият потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. На последно място, Комисията анализира наличието на пазарни сегменти в съображения 157 и 158 от регламента за временните мерки. Поради това тези аргументи не биха могли да променят заключенията в съображение 45 от регламента за временните мерки.
(32)
Твърдението, изказано в съображение 50 от регламента за временните мерки, беше разгледано допълнително след налагането на временните мерки. Тези твърдения бяха повторно изказани след разгласяването на окончателните мерки. Вносителят с производство в КНР заяви, че продукти от областта на кухненските съдове и прибори за сервиране или за кухня, които са изцяло глазирани и/или емайлирани върху 100 % от повърхността им с изключение на основата или част от нея и при които 100 % от глазираната/емайлираната повърхност е оцветена с цвят, различен от бяло, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Твърдението беше надлежно анализирано и разследването показа, че физическите характеристики, производствените процеси и крайните употреби на тези продукти са същите като тези на други глазирани и/или емайлирани продукти от областта на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(33)
От CCCLA настояха, че финият костен порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват по разследването въз основа на факта, че той е крехък луксозен продукт със ниска механична якост и също така оспориха и факта, че той е устойчив на механични повреди. При все това следва да се отбележи, че от самата CCCLA преди време заявиха, че финият костен порцелан има висока механична якост и е устойчив на механични повреди. Тези противоречиви изявления несъмнено отслабиха твърденията на CCCLA. Във всеки случай изказаните аргументи не променят заключенията, обобщени в съображение 28 от регламента за временните мерки. Поради това искането за изключване на финия костен порцелан от продуктовия обхват окончателно се отхвърля.
(34)
Същата страна изтъкна отново, че трайният порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват на разследването. Тя заяви, че твърдението, че този порцелан няма неоспорими характеристики, не е вярно, че той е много здрав поради съдържанието на диалуминиев триоксид в глината от над 24 %, след което оспори производствения капацитет на Съюза за този продукт. Различните твърдения относно трайния порцелан обаче са противоречиви по отношение, например, на дела на суровини и съдържанието на диалуминиев триоксид на прах. Освен това не беше оспорено, че траен порцелан се произвежда и в Съюза и че производителите от КНР произвеждат траен порцелан, който е в пряка конкуренция с трайния порцелан, произведен в Съюза, както и с други продукти, които са предмет на разследването. Поради това искането за изключване на трайния порцелан окончателно се отхвърля.
(35)
Всички видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт. Следователно твърдението, изказано след разгласяването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, че разследването обхваща голям набор от сходни продукти и че в резултат на това би било необходимо да се проведат отделни анализи по отношение на представителността, дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза за всеки продуктов сегмент, бе счетено за неоснователно. Една от страните, която твърдеше, че продуктовият обхват е твърде широк, представи сравнение на продукти с различни нива на декорация, но нейните твърдения относно крайната употреба (за градината и децата в единия случай, за декорация в другия случай) са спорни, тъй като няма ясно разграничение между продуктите и това може да се разглежда по-скоро като потвърждение на аргумента в съображение 55 от регламента за временните мерки. Следва също така да се отбележи, че един вносител с производство в КНР заяви, че над 99 % от продуктите от областта на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня, продавани в Съюза, са предимно или изцяло бели. Някои от страните оспориха изложеното в съображение 58 от регламента за временните мерки въз основа на факта, че в рамките на разследването институциите не са провели изпитване дали дадена стока не е подходяща за свободна търговия в Съюза. Този факт обаче не поставя под съмнение заключението в съображение 63 от регламента за временните мерки.
2.3. Заключение
(36)
С оглед на изложеното по-горе, продуктовият обхват се определя окончателно като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, с произход от КНР, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90.
(37)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, всички други констатации в съображения 24-63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(38)
След разгласяването на временните мерки един производител износител, един производител от Съюза и един вносител твърдяха, че решението за ТДПИ е било изготвено със закъснение, т.е. след тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва да бъде прекратено без налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки. Това твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на временните мерки и беше отхвърлено от Комисията в съображения 72 и 73 от регламента за временните мерки. След разгласяването на окончателните мерки още пет производители износители представиха подобно искане. В подкрепа на твърдението те се основаваха на решенията на Съда на Европейския съюз по делата Brosmann и Aokang Shoes (4).
(39)
Първо, следва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang Shoes не са подходящи за оценката на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до ситуации, при които оценките за ТДПИ не са били провеждани изобщо.
(40)
Освен това делата Вrosmann и Aokang Shoes не са от значение за оценката на законосъобразността на това разследване предвид факта, че основният регламент междувременно беше изменен (5). Член 2, параграф 7 от изменения основен регламент, в който се предвижда Комисията да взема решения за ТДПИ само по отношение на дружествата, включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, и че тя взема такова решение в срок от седем месеца и във всеки случай не по-късно от осем месеца след започването на разследването, се прилага за всички нови и текущи разследвания, считано от 15 декември 2012 г., следователно включително и за настоящото.
(41)
Във всеки случай тълкуването на съдебната практика, според което няма нарушение per se на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен, трябва да бъде потвърдено. Следователно заключението в съображение 73 от регламента за временните мерки се запазва.
(42)
Поради големия брой получени заявления за ТДПИ и необходимостта към онзи момент да се проведат многобройни проверки на място с цел разглеждането на тези заявления, определянето на ТДПИ не беше извършено в срок от седем месеца. Определянето обаче беше извършено в срок от осем месеца от датата на започването, както се изисква от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012. Твърдението, че дадено право в това отношение е отпаднало с обратно действие, не е оправдано, както беше обяснено по-горе.
(43)
С оглед на изложеното по-горе твърдението, че антидъмпинговото разследване следва да бъде прекратено без налагането на антидъмпингови мерки, тъй като ТДПИ не е било определено в срок от три месеца, се отхвърля.
(44)
Освен това, един невключен в извадката производител износител, който не успя да докаже, че разполага с един ясен набор счетоводни документи, подложени на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което неговото заявление за ТДПИ беше отхвърлено, поддържаше твърдението, че предполагаемите счетоводни грешки, ако съществуват такива, на базата на които неговата молба е била отхвърлена, не са били съществени и че, следователно, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ е непропорционално и в разрез с принципа на пропорционалност. След разгласяването на окончателните мерки този производител износител поддържаше твърдението си, но не представи никакви нови аргументи.
(45)
Доводите относно сериозността на грешките в счетоводните записи са по същество еднакви с тези, представени по време на разследването по отношение на ТДПИ, и бяха отхвърлени от Комисията преди вземането на решение за ТДПИ. Независимо от това, по отношение на аргумента, че отказът за предоставяне на ТДПИ представлява нарушение на принципа на пропорционалност, следва да се припомни, че критериите за ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, са кумулативни и че не може законосъобразно да се предостави статут на ТДПИ, освен ако всички те са изпълнени. Освен това, тъй като тежестта на доказване е върху дружеството, поискало ТДПИ, а дружеството не успя да докаже, че разполага с един ясен набор от счетоводни документи, единствената възможност, с която разполагаше Комисията, беше да откаже предоставяне на ТДПИ. Поради това решението за отказ на ТДПИ не може да се смята за нарушение на принципа на пропорционалност. Във всеки случай, съгласно член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012 (6), когато Комисията е ограничила своето разследване чрез използване на извадка, произнасянето по исканията за ТДПИ се ограничава само до включените в извадката страни.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(46)
Следва да се припомни, че макар и 16 производители износители да поискаха ИТ, само исканията, получени от включените в извадката дружества, бяха разгледани съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент и бяха приети впоследствие. От останалите единадесет производители износители, седем поискаха индивидуално разследване.
(47)
В съответствие с член 9, параграф 5 и член 9, параграф 6 от основния регламент индивидуални мита се прилагат за вноса от всеки износител или производител, който ще бъде предмет на индивидуално разследване, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Съответно за четирите дружества, които поискаха ИТ, но не и индивидуално разследване, не можеше да бъде определено индивидуално мито.
(48)
Един производител износител заяви, че е представил цялата необходима информация в рамките на определените срокове и следователно неговото искане за ИТ е трябвало да бъде разгледано и да бъде определен индивидуален марж в съответствие с решението на Съда на Европейския съюз по делото Вrosmann (7).
(49)
Това твърдение не може да бъде прието. Тъй като въпросното дружество не беше включено в извадката, неговото искане за ИТ може да бъде оценено само в контекста на индивидуално разследване, ако такова се извърши в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(50)
Поради липсата на допълнителни коментари относно ИТ се потвърждава изложеното в съображения 79-81 от регламента за временните мерки.
3.3. Индивидуално разследване (ИР)
(51)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем производители износители, включващи десет правни субекта. Както е обяснено в съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки, не бяха приети решения по отношение на тези искания на етапа на временните мерки.
(52)
На 21 декември 2012 г. производителите износители бяха информирани, че техните искания за индивидуално разследване не могат да бъдат приети, тъй като това би затруднило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(53)
Един производител износител заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент индивидуалното разследване е законоустановено право и че отказът на Комисията за индивидуално разследване не е оправдан, тъй като нито броят на дружествата, нито необходимото разследване, с оглед на ресурсите на Комисията, биха били прекалено обременяващи или биха попречили на своевременното приключване на разследването. След разгласяването на окончателните мерки това твърдение беше повторено, но не бяха представени други аргументи.
(54)
Решението дали да се приеме искане за индивидуално разследване се взема въз основа на всеки отделен случай, като се отчитат броят на внесените искания и наличното време за оценка на тези искания. В този случай следва да се припомни, че Комисията беше правно задължена да извърши разследвания за ТДПИ на 16 правни субекта в КНР, включително дружества, които не са включени в извадката. Поради това, с оглед на времевите ограничения, наложени от законоустановените процедурни срокове, индивидуални разследвания не можеше да бъдат извършени преди временните констатации. С оглед на ограниченото време след това и като се има предвид броят на внесените искания и ограничените ресурси, които са на разположение на службите, отговарящи за антидъмпинговите разследвания в Комисията, се стигна до заключението, че извършването на индивидуални разследвания в този случай би представлявало прекомерна тежест.
3.4. Нормална стойност
3.4.1. Избор на държава аналог
(55)
След налагането на временните мерки разследването продължи с избор на подходяща държава аналог. В тази връзка беше извършена проверка на място в обектите на тайландския производител износител, който представи отговори на въпросника, посочен в съображение 87 от регламента за временните мерки. След като беше разгледана и проверена информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Тайланд, все пак се стигна до заключението, че тайландският производител не може да предостави достатъчно данни по отношение на видовете продукти, продавани на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Бразилия следва да се запази като най-подходяща държава аналог.
(56)
Независимо от това информацията, получена от Тайланд, беше използвана в подкрепа на някои от констатациите, направени за Бразилия, особено за нивото на ценовата разлика между марковите и немарковите продукти (вж. съображение 91 по-долу).
(57)
След разгласяването на окончателните мерки едно промишлено сдружение се отзова и оспори избора на Бразилия като подходяща държава аналог. То по същество изтъкна, че единствената причина Бразилия да бъде избрана изглежда се основава на факта, че нито една друга държава не е подходяща. Това твърдение не може да бъде прието. От съображения 84-88 от регламента за временните мерки ясно следва, че Бразилия беше счетена за подходяща държава аналог въз основа на фактическата местна пазарна ситуация. Фактът, че след налагането на временните мерки Комисията продължи да проучва и други възможни държави аналози не води до заключението, че Бразилия не е подходящ избор.
(58)
С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари по същество относно избора на Бразилия като държава аналог, изложеното в съображения от 84-88 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4.2. Определяне на нормалната стойност
(59)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че определянето на нормалната стойност е било погрешно, доколкото според твърденията тя не е била установена за продажбите на сходни продукти в Бразилия и, следователно, е довела до изкривени и необективни резултати, особено по отношение на камениновите продукти и други видове на продукта, които не са били произвеждани и продавани в държавата аналог. Някои производители износители твърдяха също, че методологията за определяне на конструираната нормална стойност, посочена в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била надлежно разгласена.
(60)
Коментарите, получени след разгласяването на временните мерки, показват, че методологията, използвана за определяне на нормалната стойност, не е съвсем ясна за някои заинтересовани страни. С цел да се вземат под внимание тези коментари се обяснява допълнително, че методологията за определяне на нормалната стойност е описаната по-долу.
(61)
Като се има предвид, че всички искания за ТДПИ буха отхвърлени, нормалната стойност за всички включени в извадката производители износители от КНР беше определена въз основа на информацията, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(62)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката. В тази връзка се припомня, че съгласно член 1, параграф 4 от основния регламент „сходен продукт“ означава продукт, който е идентичен, т.е. еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт, или при липсата на такъв продукт - друг продукт, който макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт.
(63)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които единичната цена е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи на оказалия съдействие бразилски производител.
(64)
Тази проверка показа, че за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишават разходите и че среднопретеглената продажна цена на всички видове е равна на себестойността на единица продукция или е по-висока от нея.
(65)
Съответно нормалната стойност, по вид на продукта, беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби, независимо от това дали тези продажби са били рентабилни. От това следва, че обратно на това, което е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била определена конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
3.4.3. Експортна цена
(66)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 95 от регламента за временните мерки.
3.4.4. Сравнение
(67)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че като цяло методологията, използвана за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, е погрешна, тъй като не сравнява сходни продукти, и че обстоятелствата, въз основа на които бяха направени корекции, не са били обяснени в достатъчна степен. По-специално, един производител износител заяви, че при камениновите продукти, които не са били произвеждани и продавани от производителя, използван за аналог, Комисията е следвало да сравни експортната цена с цената на вътрешния пазар за фаянсови изделия, надлежно коригирана, вместо да конструира нормална стойност. Освен това няколко производители износители твърдяха, че за няколко други видове на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители, сравнението между експортната цена и средната цена за килограм за немарков вид на продукта, продаван в Бразилия, основаващо се единствено на използвания тип керамичен материал, неизбежно е довело до сравнение между продукти, които не са сходни и по този начин до погрешни резултати. Освен това един производител износител заяви, че корекцията за „марка“ съгласно член 2, параграф 10, буква к), е занижена, докато друг производител износител заяви, че нивото на тази корекция не е основано на надеждни и подкрепени с доказателства данни и следователно не е оправдано. Същият производител износител също така заяви, че експортните му цени следва да се коригират с оглед на разликите в количествата, продавани на различните нива на търговия. Накрая, няколко заинтересовани страни заявиха, че методологията, използвана за корекции за разлики във физически характеристики, не е добре обоснована и не е ясно въз основа на какви данни са извършени тези корекции.
(68)
С оглед на получените коментари методологията, използвана за сравняване на цените и за корекции за целите на сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, беше изменена. Преди всичко за продукти, които на предварителния етап бяха сравнени на базата на средната цена за килограм за немарков продукт въз основа единствено на използвания керамичен материал, сравнението беше направено с най-близкия подобен продукт (вж. съображение 77 по-долу), което позволи по-точното и обективно сравнение на цените.
(69)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог на сходния продукт. Някои експортни сделки обаче засягаха нетипични видове на продукти, като например пръстени за салфетки, поставки за ножове и за чайници, за които не беше възможно да се осигури извършването на обективно сравнение. Поради това и като се има предвид, че тези сделки са незначителни, тъй като общата им стойност възлизаше на по-малко от 0,5 % от обема на износа, те бяха изключени.
(70)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха направени необходимите корекции, за да се отчетат разликите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разликите във физическите характеристики, нивото на търговия и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „марката“.
(71)
На първо място беше проучено дали се налага корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики.
(72)
В случаите, когато нормалната стойност беше определена въз основа на най-близкия подобен продукт (вж. съображение 68 по-горе), беше направена корекция за разлики във физическите характеристики, за да се гарантира обективност на сравнимостта на цените при сходните продукти.
(73)
По отношение на камениновите продукти експортната цена беше сравнена с цената на продажбите на вътрешния пазар на най-близкия подобен продукт, произвеждан и продаван в държавата аналог, т.е. продажната цена на продуктите, произведени от фаянс, вместо от каменина, но еднакви във всички други аспекти, коригирани нагоре с 5 %, за да отразяват ценовата разлика между каменинови и фаянсови изделия.
(74)
Един производител износител твърди, че производствените разходи и цената на дребно на фаянсовите продукти са по-високи, отколкото при каменинови продукти. Съответно експортната цена за неговите каменинови продукти е следвало да бъде коригирана надолу, а не нагоре. В подкрепа на това твърдение производителят износител разчита до голяма степен на собствените си оценки на производствените разходи, съответно за фаянсови и каменинови изделия, както и на извлечение от ценоразпис, указващ цените на дребно на фаянсови и каменинови изделия.
(75)
Тази информация, която беше представена на много късен етап от процедурата и едва след разгласяването на окончателните мерки, силно се различава от информацията, която беше предоставена на Комисията по време на разследването от други заинтересовани страни, а именно от жалбоподателя, промишлеността на Съюза и производителя в държавата аналог. Всички тези страни са посочили, че камениновите продукти са с по-високо качество, т.е. по-дълготрайни, от фаянсовите продукти и са по-скъпи за производство, тъй като по същество каменината е изпечена при висока температура глина, а фаянсът е изпечена при ниска температура глина. Съответно, камениновите изделия като цяло могат да се продават на по-висока цена. Тази информация се потвърждава и от публично достъпната пазарна информация.
(76)
Освен това следва да се отбележи, че въпросният производител износител не произвежда изделия от фаянс и поради това само е представил приблизителна оценка на производствените разходи за тях. Също така представеният ценоразпис не доказва убедително, че фаянсовите продукти са като цяло по-скъпи от камениновите продукти. Поради това представените доказателства не са достатъчни, за да докажат, че корекцията, направена с цел обективно сравнение на цените между нормалната стойност и експортната цена на каменинови продукти, е погрешна и следователно твърдението се отхвърля.
(77)
По отношение на други видове на продукта, при които сравнението на етапа на временните мерки се основаваше само на средната цена за килограм и керамичния материал, Комисията допълнително анализира разглежданите видове на продукта и сравни експортната цена с най-близкия подобен вид на продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог. В случаите, когато имаше разлики само по отношение на незначителна физическа характеристика, напр. тип глазиране или декорация, но всички други основни характеристики на вида на продукта бяха еднакви, продажната цена на най-близкия подобен вид на продукта беше коригирана с действителната разлика в цената, установена за разликите във физическите характеристики. За други видове на продукта, при които се различаваха повече физически характеристики, експортната цена беше сравнена със средната продажна цена на най-близкия подобен продукт. За тези видове на продукта най-близкият подобен продукт също имаше няколко или всички от следните основни физически характеристики: керамичен материал, вид на изделието, основна форма, декорация и глазиране.
(78)
Двама от включените в извадката производители износители заявиха, че подобно на корекциите, които се правят в случаите, в които само една незначителна физическа характеристика е различна, корекция следва да бъде направена и когато повече от една физическа характеристика на най-близкия подобен продукт е различна.
(79)
Следва да се припомни, че за случаите, в които се различаваше само една незначителна физическа характеристика, продажната цена на най-близкия подобен продукт беше коригирана, така че да отчита действителната разлика в цената, установена за въпросната разлика, докато, от друга страна, когато се различаваха повече физически характеристики, сравнението беше направено въз основа на средната продажна цена на продукта с еднакви физически характеристики. Следователно в последния случай не е необходима корекция във връзка с цената за всяка физическа разлика между сходните продукти, тъй като те имат едни и същи основни физически характеристики. Поради тази причина това искане не може да бъде прието.
(80)
Един от производителите износители, посочени по-горе, поиска и допълнителни корекции за разлики във физическите характеристики по отношение на теглото и на белотата на разглеждания продукт. Той заяви, че използва суровина с ниско качество и че, следователно, разходите за неговите продукти и тяхната цена са по-ниски, отколкото тези за сходния продукт, произвеждан в държавата аналог. Поради това неговата експортна цена следва да бъде коригирана в разумен размер. В това отношение на първо място следва да се припомни, че на дружеството не е предоставен статут на работещо в условията на пазарна икономика и че поради това производствените му разходите не бяха проверени. Освен това твърдението, че неговите продукти са около 5 % по-тежки от стандартните продукти, не беше придружено от никакви проверими или подкрепящи документи и следователно беше сметнато за неоснователно. По отношение на белотата, при условие че въпросният производител износител призна в коментарите си, че неговите продукти са с нормална белота, той не успя да обясни какво оправдава корекция в това отношение. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(81)
Друг производител износител заяви, че Комисията не е успяла да сравни някои от неговите експортни продажби с нормалната стойност на съответния най-близък подобен продукт. Този износ засягаше продажби на декорирани продукти чрез несвързан търговец, който, според твърденията, е осигурявал декорацията (декал) безплатно. Вследствие на това експортната цена не е включвала разходите за декорация и е трябвало да бъде сравнена с нормалната стойност, определена за продукти без декорация или, като алтернативен вариант, средната нормална стойност на стоки със и без декорация.
(82)
Следва да се припомни, че производствените разходи не са фактор от значение за сравнимостта на цените, която се основава единствено на сравнението между нормалната стойност и експортната цена за сходни продукти. Също така от предоставената информация е ясно, че разглежданите изнесени продукти наистина са били декорирани, въпреки че според твърденията производителят износител не е поел пълните разходи, свързани с добавената стойност, която може да е резултат от декорацията. Това обаче не е фактор, който би могъл да оправдае ценова корекция за разлики във физическите характеристики със сходния продукт в държавата аналог. Във всеки случай, предвид късния етап на процедурата, на който това твърдение беше изказано, данните, представени в подкрепа на въпросното твърдение, не могат да бъдат проверени. Поради това твърдението се отхвърля.
(83)
С оглед на голямото разнообразие от възможни комбинации в сервизи от керамични съдове, произвеждани и продавани съответно в КНР и в Бразилия, за целите на постигане на обективна сравнимост на цените беше счетено за необходимо различните сервизи да бъдат групирани въз основа на броя и вида на артикулите, комбинирани в даден сервиз. Средната цена на вътрешните продажби в държавата аналог за различните комбинации от сервизи, групирани по този начин, беше сравнена с експортната цена за комбинации от сервизи, попадащи в тези групи.
(84)
Един производител износител заяви, че поради голямото разнообразие от възможни комбинации от продукти, съставляващи сервиз, методологията на групиране не дава възможност за обективно сравнение на цените, тъй като тя не отчита характеристиките на всеки елемент, съставляващ сервиза. Поради това този производител износител твърдеше, че сервизите следва да бъдат изключени от изчислението на дъмпинговия марж.
(85)
Следва да се припомни, че изчисляването на дъмпинга за сервизи се основава на сравнение между средната цена за килограм, а не за всеки отделен артикул. Следователно не е необходимо да се установи точната комбинация от различни изделия във всеки сервиз за целите на обективно сравнение на цените по отношение на сервизите. Използваната методология на групиране взема предвид основните характеристики на различните комбинации от сервизи, доколкото сервизите са определени например като сервизи за кафе и/или за чай, сервизи за хранене или други сервизи, както и броят на комбинираните изделия. При тези обстоятелства се счита, че е направено обективно сравнение по отношение на сервизите по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. От това следва, че твърдението не може да бъде прието.
(86)
Освен това, както се посочва в съображение 99 от регламента за временните мерки, разследването установи, че китайските производители износители като цяло класифицират продукта си според качеството в до пет различни класа от А до Д, между които съществуват значителни ценови разлики. По-голямата част от износа за Съюза се състои обаче от клас А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или основана на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и позволява ценови различия. От друга страна, производителят от държавата аналог продава само стоки с качество, равно на клас А, на вътрешния бразилски пазар и поради това беше счетено, че сравнимостта на цените е нарушена. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайския клас А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар. Равнището на тази корекция се определя индивидуално за всяко едно от включените в извадката дружества, когато е уместно и на базата на действителната и проверена ценова разлика между различните класове.
(87)
След разгласяването на окончателните мерки един включен в извадката производител износител се представи и изказа твърдението, че част от неговите експортни продажби, които са реализирани чрез несвързан търговец, се е състояла от комбинация от стоки от клас А и клас Б и поради това следва да се извърши корекция на ценовото равнище към клас А. Той заяви, че ценовата разлика възлиза на 25 %, и представи копия на фактурите и ценовите котировки като подкрепящо доказателство.
(88)
Тази информация обаче не беше предоставена по време на разследването, включително при проверката на място или след разгласяването на временните констатации на Комисията. Напротив, по време на цялото разследване този производител посочваше, че изнася продукти само с качество от клас А. Не беше представен пълен ценоразпис, макар че това беше поискано във въпросника, за да може да се извърши количествено определяне на предполагаемите ценови разлики между различните класове, а само ограничен брой ценови котировки. При тези обстоятелства и като се има предвид твърде късният етап от процедурата, на който беше предоставена информацията, нейната надеждност е под въпрос и не може в никакъв случай да бъде проверена. Следователно искането се отхвърля.
(89)
Второ, както е описано в съображение 98 от регламента за временните мерки, беше проучено дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. Беше установено, че експортната цена е на различно ниво на търговия от нормалната стойност, тъй като китайският износ се е извършвал основно на едро, а продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски канали въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават обективната сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Съответно, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, последната беше определена за всеки вид на продукта и коригирана за всяко ниво на търговията чрез използване на ценовите разлики, установени между различните нива на търговия в държавата аналог. Следва да се припомни, че когато е целесъобразно, в регламента за временните мерки е извършена допълнителна корекция за нивото на търговия въз основа на констатираната разлика по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия (съображение 98 от регламента за временните мерки). Тази допълнителна корекция беше счетена за оправдана, тъй като разследването, на етапа на временните мерки, показа, че макар преимуществено китайските експортни продажби да са извършени в значителни количества, по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар са реализирани в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговия. Допълнителното разследване и по-подробен анализ на вътрешните продажби в държавата аналог обаче, противно на временните констатации, показаха, че съотношението между малки и големи количества, продавани от избрания за аналог производител, е сходно с това при китайските производители износители. Съответно тази корекция вече не се счита за уместна или обоснована.
(90)
Трето, както е описано в съображение 100 от регламента за временните мерки, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не изнасят маркови продукти, а по-скоро продукти с търговска марка на разпространителя или немаркови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, носещи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които поради това се изискват по-високи пазарни цени, а немарковите продукти и/или продуктите с търговска марка на разпространителя, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че добавената стойност на марковите продукти по принцип не може да бъде точно определена количествено сама по себе си, тъй като тя е различна при отделните марки и зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаваемост на марката и други фактори, които не могат да бъдат измерени количествено, в този конкретен случай бразилският производител потвърди, че продуктите с неговата марка могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други продукти, които не са маркови. Освен това в специален доклад относно бразилския пазар за съдове и прибори за сервиране или за кухня беше потвърдено, че бразилските клиенти са изключително силно ориентирани към марковите продукти и че бразилският производител от държавата аналог е добре наложил се и е много известен производител. С оглед на тези факти беше извършено коригиране надолу с 40 % на продажната цена на вътрешния пазар на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(91)
По отношение на горепосочените корекции следва да се припомни, че двама производители износители поставиха под въпрос както основанието, на което е извършена корекцията, така и нивото на корекцията (вж. съображение 67 по-горе). Въпреки това е неоспоримо, че за един марков продукт се изисква по-висока продажна цена, отколкото за еднакъв немарков продукт, и че сравнимостта на цените е засегната от това. Освен това, в допълнение към информацията, предоставена от производителя в държавата аналог, актуални и проверени данни за цените на оказал съдействие производител в Тайланд, както и информацията, получена от един производител от Съюза след разгласяването на временните мерки, потвърдиха, че степента на корекция е подходяща. По-специално за ситуацията на пазара в Тайланд беше установено, че е сравнима с тази на бразилския пазар, тъй като има само няколко известни и отдавна наложили се марки. Следователно тези твърдения не могат да бъдат приети.
(92)
След разгласяването на окончателните мерки нито един производител износител не продължи да поддържа възражението си срещу тази корекция, докато от сдружението на жалбоподателите твърдяха, че корекцията за търговска марка е прекалено висока, по-специално по отношение на продуктите, които не са от порцелан. В подкрепа на това твърдение жалбоподателят посочи ценоразписите и информацията, предоставена от някои производители от Съюза.
(93)
Въпреки че представената информация потвърждава констатациите на Комисията, че добавената стойност на една марка на всеки един пазар е различна за отделните дружества/търговски марки, предоставената информация не е такава, че да постави под въпрос нивото на корекция, което беше определено за марковите продукти, продавани от избрания за аналог производител на вътрешния бразилски пазар, тъй като представената информацията засягаше само пазара на Съюза. С оглед на големия брой производители от Съюза, разнообразието на пазара на Съюза с неговите регионални различия, що се отнася и до ориентацията към маркови стоки, и високия пазарен дял на вноса от Китай, положението на пазара на Съюза е доста различно от това на бразилския пазар. Поради това и с оглед на изложеното в съображения 90 и 91 по-горе, това твърдение не може да бъде прието.
(94)
Както е описано в съображение 101 от регламента за временните мерки, бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше доказано, че те се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(95)
Поради липсата на коментари методологията, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 102-105 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
След разгласяването на временните мерки Комисията беше информирана, че някои от търговските дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, погрешно са били посочени в приложение I към регламента за временните мерки и следователно са подложени на антидъмпинговото мито, определено за оказалите съдействие производители износители. Комисията информира тези дружества за намерението си да заличи имената им от приложение I и им предостави възможността да представят коментари. След като бяха разгледани получените коментари, имената на няколко търговски дружества бяха заличени от приложение I. Когато беше целесъобразно, те бяха заменени със съответния оказал съдействие производител износител.
(97)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, изложени в съображения 67-94 по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Мито (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Невключени в извадката оказали съдействие производители износители
17,9
Всички други дружества
36,1
4. ВРЕДА
4.1. Разглеждан период
(98)
След разгласяването на окончателните мерки няколко от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, че разглежданият период следва да започва през 2009 г. вместо през 2008 г., тъй като икономическата криза е започнала през 2008 г. и тенденцията между 2009 г. и 2011 г. би била ясна. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че 2009 г. не представлява по-целесъобразна година от началото на разглеждания период с оглед на факта, че въздействието на икономическата криза беше напълно осезаемо през тази година, което доведе до значителен спад на потреблението в сравнение с 2008 г. Поради това искането се отхвърля окончателно.
4.2. Производство и промишленост на Съюза
(99)
В съвместно заявление няколко вносители оспориха метода за изчисляване на данните за производството на Съюза, посочен в съображение 108 от регламента за временните мерки. Няколко заинтересовани страни повториха тези коментари след разгласяването на окончателните мерки. По-специално те считаха, че процедурното изискване не е било изпълнено от жалбоподателите, тъй като наличната статистика на PRODCOM е предполагала много по-високо равнище на производството на ЕС на сходния продукт от посочените в същото съображение 240 200 тона, в резултат на което жалбоподателите биха представлявали по-малко от 25 % от производството на Съюза на сходния продукт. Тези страни бяха изчислили размер на производството на Съюза от 313 187 тона по време на РП и бяха стигнали до този резултат чрез използването на пълните данни на PRODCOM за порцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня и извършване на корекция с 20 % надолу за непорцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, по аналогия с методиката, прилагана от жалбоподателя и по време на разследването за установяване на обема на вноса.
(100)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на задължителния анализ на жалба срещу дъмпингов внос и в съответствие с член 5, параграф 4 от основния регламент службите на Комисията извършиха щателна проверка преди започване на разследването. Комисията анализира данните в жалбата и се свърза с всички известни производители от Съюза и ги прикани да предоставят данни за производството и своята позиция по отношение на жалбата, както и да подпомогнат Комисията при определяне на други възможни производители, ако има такива. Сдружения на производители също предоставиха информация за производството.
(101)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че източниците на данни и методологията за определяне на размера на производството на Съюза, използвани за всяка година от разглеждания период, също бяха описани в съображение 107 от регламента за временните мерки, т.е. в съответствие на това, което беше направено на етапа на жалбата, те се основават на данни, предоставени от европейските и националните сдружения, подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с други статистически източници (по-специално PRODCOM).
(102)
Както беше обяснено от жалбоподателите по време на разследването, данните, предоставени от европейското сдружение, що се отнася до порцелановите изделия, са се основавали на данните на PRODCOM за порцеланови съдове и прибори за сервиране или за кухня, тъй като кодът на PRODCOM за този продукт съвпада с порцелановите изделия, обхванати от настоящото разследване. Що се отнася до непорцелановите продукти, данните на PRODCOM не могат да се използват, тъй като обхващат много по-голям брой изделия в сравнение с непорцелановите продукти, обхванати от настоящото разследване. Поради това за тези продукти националните сдружения бяха събрали съответните данни въз основа на своите задълбочени познания за съответните пазари и тези данни са били подложени на кръстосана проверка от европейското сдружение, преди окончателните данни да бъдат предоставени на Комисията. Тези данни бяха актуализирани по време на разследването. Освен това списък на всички известни производители се съдържаше в неповерителното досие и вниманието на Комисията беше насочено към съществуването на още само трима производители в Румъния. Различията между статистиката на PRODCOM и количеството от 240 200 тона произтича от факта, че продуктовият обхват на настоящото разследване не съответстваше на кодовете за статистически данни на PRODCOM що се отнася до непорцелановите продукти, т.е. този обхват е много по-тесен. По отношение на статистиката за вноса на Евростат, тази разлика би могла действително да бъде отчетена, като се извърши корекция с 20 % надолу, но това не беше подходящо в случая с данните за производството на ЕС, докладвани в базата данни PRODCOM. В частност данните от PRODCOM от две държави членки изглеждаха силно завишени при прилагане на същата методология.
(103)
Следователно методологията, използвана от заинтересованите страни и посочена в съображение 99 по-горе, е погрешна. Освен това не беше представено доказателство за това, че производството, докладвано от която и да било държава членка, включително двете държави членки, посочени по-горе, и включено в неповерителното досие, е занижено. Следва също така да се отбележи, че за някои държави членки данните, представени от европейското сдружение и използвани в настоящото разследване, бяха значително по-високи, отколкото ако бяха използвани коригирани данни от PRODCOM. С оглед на горепосоченото не съществува основание за съмнения относно данните за производството, докладвани в рамките на настоящото разследване, и резултата от проверката на представителността.
(104)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 107 и 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(105)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите за потреблението на Съюза, посочени в съображение 110 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистическите данни на PRODCOM за производството и продажбите на Съюза, както е обяснено в точка 4.2 по-горе, и поради това се отхвърля.
(106)
Въпреки това, при повторното сверяване със статистическите данни на Евростат за вноса беше установено, че те са били актуализирани след налагането на временните мерки, което е довело до някои незначителни промени. Следователно, за по-голяма изчерпателност, въз основа на тези актуализирани статистически данни на Евростат за вноса и коментари по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза, потреблението на Съюза се е променило, както следва:
Таблица 1
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление на Съюза
826 897
687 587
750 828
727 411
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(107)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 и 111-112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(108)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите, посочени в съображение 113 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистически данни на PRODCOM и поради това се отхвърля.
(109)
Въз основа на актуализираните статистически данни за вноса на Евростат (вж. съображение 106 по-горе) обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се променили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 325
516 624
486 170
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 498
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(110)
Актуализираните обеми, стойности и тенденции са почти еднакви с анализираните в регламента за временните мерки. Пазарният дял на вноса от Китай е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,8 % през РП. Цената на вноса се е увеличила с почти 18 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон на 1 498 EUR/тон.
(111)
Една от страните изказа твърдение за пълна липса на връзка между цените и обемите на вноса от Китай. В тази връзка и в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент трябва да се обърне внимание на това дали е налице значително увеличение на дъмпинговия внос в абсолютен размер или по отношение на производството или потреблението в Съюза. По отношение на въздействието на дъмпинговия внос върху цените се преценява дали в резултат на дъмпинговия внос е налице цена, значително по-ниска в сравнение с цената за сходен продукт на промишлеността на Съюза или дали в резултат на този внос е налице значителен натиск върху цените по друг начин или е налице значително препятстване на увеличението на цените, което би настъпило иначе. Нито един от тези фактори няма достатъчно значение при вземането на решение.
(112)
В контекста на казаното по-горе следва да се отбележи следното. На първо място, когато потреблението на Съюза се е възстановило (2009-2010 г.), е имало значително увеличение на цените на вноса от Китай, което позволява да се предположи, че е налице връзка между двете. Още по-важно е, че развитието на цените на вноса от Китай през разглеждания период следва да бъде оценено в контекста на много голямата разлика в цените, която вече е съществувала през 2008 г. и която се онагледява от средните цени на вноса от Китай (таблица 2) и средните за Съюза продажни цени (таблица 9), описани в регламента за временните мерки. Тези големи ценови разлики се потвърждават от високите нива на подбиване на цените през РП. Поради това нарастването на цената не е попречило на вноса от Китай да увеличи пазарния си дял през разглеждания период. Всъщност този внос е продължил да упражнява изключително силен натиск върху цените на промишлеността на Съюза, които са намалели с 12 % през разглеждания период. Следователно този коментар не може да бъде приет.
(113)
Що се отнася до развитието на цената на вноса (повишаване) и обема на вноса (намаляване) от 2008 до 2011 г. и след това през 2012 г., представено от една включена в извадката група от производители износители от Китай, наблюдаваната тенденция за увеличаване на средните цени на вноса не може да постави под въпрос констатацията за причиняващ вреда дъмпинг по време на РП. Що се отнася до развитието на обемите на вноса от Китай и както вече беше подчертано в съображение 114 от регламента за временните мерки и отново в съображение 109 по-горе, показателят за пазарния дял сочи увеличение на пазарния дял на вноса от КНР с 2 процентни пункта. Освен това и както беше подробно обяснено в съображения 116 и 117 от регламента за временните мерки и в съображение 111 по-горе, налице е било съществено подбиване на цените от страна на вноса от Китай.
4.4.2. Подбиване на цените
(114)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от регламента за временните мерки. Доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза беше гарантирана анонимност, позволяват това, беше предоставена допълнителна информация.
(115)
По аналогия на решението, взето след налагането на временните мерки, да се изключат от списъците за изнасяните продукти някои „нетипични“ продукти за целите на изчисляване на дъмпинга (вж. съображение 69 по-горе), тези продукти също бяха изключени от списъците за изнасяните продукти, използвани за изчисляване на вредата. Тази промяна повлия само незначително върху маржовете на подбиване на цените, които поради това останаха в същите граници като посочените в съображение 117 от регламента за временните мерки.
(116)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 113-117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5. Състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи съображения
(117)
Няколко страни заявиха, че фактът, че по няколко фактора за вредата е настъпило подобрение между 2009 и 2010 г. и РП, показва, че промишлеността на Съюза се развива в положителна насока. Следва да се отбележи обаче, че този анализ е непълен и че той не взима предвид развитието на тези фактори през целия разглеждан период. Обясненията, дадени в съображение 23 от регламента за временните мерки, също трябва да бъдат взети предвид в това отношение.
(118)
По искане на една заинтересована страна се потвърждава, че макроикономическите показатели бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а микроикономическите бяха анализирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, което включваше дружества, които не са сред жалбоподателите.
(119)
От CCCLA заявиха, че микро- и макроикономически показатели, които са представени във регламента за временните мерки, не са били представителни, тъй като общото производство в Съюза би било много по-високо, отколкото показват данните, използвани в настоящото разследване. С оглед на анализа и заключенията съгласно точка 4.2 по-горе обаче този аргумент се отхвърля.
(120)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118-121 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
Както е посочено в раздел 4.1 по-горе, няколко вносители оспориха данните за производството, представени в съображение 122 от регламента за временните мерки. Тези данни обаче бяха подложени на кръстосана проверка и се потвърждават.
(122)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 122-124 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
(123)
Актуализацията в таблица 2 не оказва въздействие върху таблици 4 и 5 от регламента за временните мерки.
(124)
Поради липсата на коментари относно обема на продажбите и пазарния дял, съображения 125 и 126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(125)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за заетостта и производителността, посочени в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че те не съответстват на ситуацията, която описват някои статистически данни на Евростат (8).
(126)
Данните за двата показателя обаче бяха подложени на кръстосана проверка и счетени за точни. Данните, представени от страните, бяха твърде общи и не бяха свързани с производството на сходния продукт. Поради липсата на други коментари относно заетостта и производителността изложеното в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(127)
Поради липсата на коментари по отношение на размера на дъмпинговия марж изложеното в съображение 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Складови наличности
(128)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за складовите наличности, представени в съображение 130 от регламента за временните мерки, и тяхното значение в сравнение с публично достъпни данни по отношение на някои производители от Съюза. Те също така изразиха несъгласие с твърдението, че промишлеността на Съюза работи основно по поръчка.
(129)
По отношение на въпроса за работата по поръчка разследването потвърди, че това е така за включените в извадката производители от Съюза, както и че е обичайна практика в сектора. Освен това данните за складовите наличности, представени във регламента за временните мерки, се отнасяха до проверени данни за складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза, които се смятат за най-надеждните данни.
(130)
След разгласяването на окончателните мерки горепосочените коментари бяха повторно представени, но не бяха представени нови аргументи. Поради липсата на допълнителни коментари относно складовите наличности изложеното в съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.2. Продажни цени
(131)
Поради липсата на коментари по отношение на данните за продажните цени, посочени в регламента за временните мерки, изложеното в съображение 131 от временния регламент се потвърждава.
4.5.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и заплати
(132)
След разгласяването беше установена техническа грешка при изчисляването на нетната печалба на промишлеността на Съюза и възвръщаемостта на инвестициите (ВИ). Тази грешка беше поправена и коригираните данни са, както следва:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от нетния оборот)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Индекс (2008 г. = 100)
100
74
-13
84
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Посочената по-горе корекция не повлия съществено върху временните констатации по отношение на тези два показателя. Въпреки това, среднопретегленото ниво на печалбата на включените в извадката производители по време на разглеждания период е било малко по-ниско от временно установеното, като се е понижило от 3,8 % на 3,2 % (вместо от 4,2 % на 3,5 %). Възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията, наблюдавана при печалбата, но, както беше посочено и от няколко заинтересовани страни след разгласяването на окончателните мерки, през разглеждания период се е развивала преди всичко положително, а не отрицателно.
(134)
Една от заинтересованите страни оспори нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, както е посочено в съображение 134 от регламента за временните мерки. Тази страна твърдеше, че само вреда, причинена от дъмпинг, може да се вземе под внимание и че не е бил установен дъмпинг за друг период освен за 2011 г. Позоваването на състоянието на промишлеността на Съюза в това съображение обаче беше направено само с цел да се анализира въпросът дали печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, може да се вземе предвид като представителна за печалбата на промишлеността при нормални условия. Беше установено, че това не е възможно.
(135)
Няколко страни оспориха служещото за сравнение равнище на печалба, посочено в съображение 135 от регламента за временните мерки, и/или предложиха други (по-ниски) показатели за сравнение.
(136)
Група китайски производители износители заявиха, че нивото на печалба през РП показва добър процент на рентабилност. Това твърдение обаче не беше подкрепено с факти. Друга от страните също заяви, че нивата на печалба, представени в регламента за временните мерки, могат да се считат за нормални нива и тази страна се позова на публично достъпни данни за печалбата на германски производител между 1999 и 2007 г. Още една заинтересована страна заяви, че равнището на печалбата през РП, изложено в регламента за временните мерки, би могло да се счита за „нормално“ въз основа на заключенията на проучване, осъществено от Комисията (9), което включваше данни за печалбата на германски производител между 2004 и 2007 г. Подобни твърдения бяха получени след разгласяването на окончателните мерки.
(137)
В това отношение следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба, тъй като промишлеността на Съюза в този момент вече е била в нестабилно състояние, както е обяснено в съображение 134 от временния регламент. Освен това беше установено, че публично достъпните данни за печалбата на германски производител за периода 1999-2007 г., посочени по-горе, засягат не само производствените дейности, свързани с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, но също и други важни сегменти. Що се отнася до проучването на Комисията, посочено в съображение 136 по-горе, с оглед на обхвата, целта и момента на провеждане на това проучване то не беше сметнато за подходяща основа за определяне на рентабилността. Например, по отношение на разглеждания продукт, то се отнася само до рентабилността на едно дружество. На последно място, и трите изявления, посочени в съображение 136, които са в противоречие с изявлението, посочено в съображение 141 по-долу, не са достатъчно подкрепени с факти. Поради това се потвърждава, че процентът на печалбата (3,2 %), наблюдаван по време на РП, не може да бъде смятан за приемлив за този продукт.
(138)
Една от заинтересованите страни заяви, че равнищата на печалба за вътрешния дизайн, обзавеждането и/или храните в секторите за търговия на дребно в Швеция следва да се използват като база за сравнение. Като се има предвид обаче, inter alia, разликата в нивата на инвестиции за секторите на производството и на търговията на дребно, това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(139)
След разгласяването на окончателните мерки една от страните заяви, че да се смята за разумна печалбата от 6 %, установена в рамките на разследването относно обувките, за нормално равнище на печалба в настоящия случай не би било целесъобразно, тъй като то е било установено през 2006 г., когато икономическите обстоятелства са били много по-благоприятни в сравнение с 2013 г. Този довод не може да бъде приет. На първо място, страната се позовава на икономическите обстоятелства като цяло, а не на конкретната ситуация на пазара за съдове и прибори за сервиране. Вярно е, че потреблението е спаднало значително през 2009 г., но след това се е възстановило в значителна степен. Още по-важно е, че развитието на потреблението следва не се разглежда изолирано. Предвид големия обем на дъмпинговия внос (пазарен дял от 66,8 %), равнището на дъмпинга (дъмпингови маржове от 13,1 % до 36,1 %) и нивото на подбиване на цените (от 26,5 % до 47,6 %), състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза би било много по-различно, ако вносът бе извършен на недъмпингови цени. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(140)
Някои други страни предложиха база за сравнение, използвана в друго антидъмпингово разследване, т.е. разследването относно керамичните плочки (10). След разгласяването на окончателните мерки бяха получени подобни коментари. Следва обаче да се отбележи, че керамичните плочки, за разлика от обувките от естествена кожа и съдовете и приборите за сервиране, не могат да се разглеждат като потребителски продукт по същия начин. Например честотата, с която домакинствата купуват или заменят керамичните съдове и прибори за сервиране и начинът, по който те се предлагат на пазара и, в крайна сметка, се продават на потребителите са по-близки до тези при обувките от естествена кожа, отколкото при керамичните плочки. Поради това искането за използване на целевата печалба, приложена и в разследването относно керамичните плочки, се отхвърля.
(141)
Жалбоподателите твърдяха, че използваното за сравнение ниво на печалбата следва да бъде по-скоро над 10 %, тъй като производството на продукти от областта на съдовете и приборите за сервиране е капиталоемка дейност, която освен това изисква висока степен на нови инвестиции и иновации. Макар да беше потвърдено, че действително разглежданото производство е капиталоемко и налага непрекъснати инвестиции, информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не може да промени временно използвания за сравнение показател. Разследването не стигна до заключението, че този използван за сравнение показател би бил най-подходящият за всички производители от Съюза.
(142)
Група от вносители оспори данните за рентабилността в регламента за временните мерки и изчисли рентабилността въз основа на данните за производствените разходи, данните за продажните цени и обеми в Съюза и данните за експортните продажни цени във временния регламент, като стигна до заключението, че промишлеността на Съюза всъщност е реализирала печалба от 6 % през РП. Това изчисление обаче е грешно, тъй като то комбинира данни от различни източници (включените в извадката производители от Съюза, промишлеността на Съюза като цяло и Евростат).
(143)
Поради липсата на допълнителни коментари в това отношение с настоящия регламент се потвърждава изложеното в съображения 132-137 от регламента за временните мерки.
4.5.3.4. Производствени разходи
(144)
В съвместно изявление няколко вносители заявиха, че данните за производствените разходи в съображение 138 от регламента за временните мерки не съответстват на развитието на разходите за труд и енергия, което показват данните на Евростат. Страните подчертаха, че разходите за труд са нараснали в държавите членки. Също така развитието на разходите за енергия в Съюза не подкрепя заключението за намаляване на производствените разходи.
(145)
В това отношение се отбелязва, че разходите за труд и енергия, представени от страните, са твърде общи. Освен това фактът, че промишлеността на Съюза е успяла да намали производствените разходите през период, когато общата тенденция е в обратна посока, показва изключителните усилия, положени от промишлеността на Съюза за намаляване на разходите и запазване на конкурентоспособността.
(146)
Данните за производствените разходи, изложени в регламента за временните мерки, представляват проверените производствени разходи за включените в извадката производители от Съюза. Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 138 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(147)
Няколко страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че има подобрение по няколко показателя за вреда през последната част от разглеждания период. Този въпрос обаче не може да постави под съмнение факта, че повечето от показателите за вреда са се влошили през разглеждания период. Това влошаване на показателите за вреда се наблюдава за повечето макроикономически показатели, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти, заетост, както и за показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например рентабилност и инвестиции.
(148)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 139 и 143 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(149)
Поради липсата на коментари относно съображение 144 от регламента за временните мерки изложеното в посоченото съображение се потвърждава.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(150)
Няколко страни оспориха заключението, изложено в съображение 148 от регламента за временните мерки. При все това, макар че някои от процентите, които бяха посочени в съображения 145 и 147 от регламента за временните мерки, бяха леко променени, както беше обяснено по-горе, това не променя фактите и заключенията, съдържащи се в съображения 145 - 148 от временния регламент.
(151)
В действителност, като се има предвид развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай, е ясно, че няма противоречие между съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално по отношение на твърдението, че понижаването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовия натиск, предизвикан на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от КНР, и промените в пазарния дял на промишлеността на Съюза, както се твърди от една от страните.
(152)
Освен това фактът, че цените на вноса от КНР са се увеличили през разглеждания период, както беше посочено от няколко страни, не променя констатацията за подбиване на цените и причиняващ вреда дъмпинг през РП.
(153)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 145-148 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от трети държави, различни от засегнатата държава
(154)
Както е посочено в съображение 106 по-горе, след налагането на временните мерки бяха актуализирани данните от Евростат относно вноса. При извършването на кръстосана проверка на тези нови данни с предишни данни, съдържащи се в регламента за временните мерки, беше открита техническа грешка в изчисляването на стойностите за вноса от Тайланд и Турция. Тази грешка беше коригирана и, съответно, окончателните данни относно вноса на сходния продукт от трети държави въз основа на данните от Евростат са, както следва:
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 972
81 464
81 595
89 146
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 590
2 519
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (в тонове)
26 978
25 303
25 485
29 336
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
94
109
Пазарен дял (%)
3,3
3,7
3,4
4
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 776
2 649
2 802
2 855
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
101
103
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
25 916
20 660
20 600
25 213
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
79
97
Пазарен дял (%)
3,1
3
2,7
3,5
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 246
1 183
1 403
1 356
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
113
109
(155)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(156)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през РП).
(157)
Преди публикуването на регламента за временните мерки от CCCLA отбелязаха, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай. След това няколко страни оспориха заключението на регламента за временните мерки, що се отнася до вноса от Турция.
(158)
Като се има предвид, че действително беше налице явна грешка в отчитането на вноса от Турция в регламента за временните мерки, както и актуализираните данни, посочени по-горе, нищо не дава основания да се предположи, че вносът от Турция, предвид неговите цени и пазарен дял, може да наруши причинно-следствената връзка между износа от Китай на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Следва също да се отбележи, че невключването на вноса с произход от Турция в жалбата не може да се определи като дискриминационно, тъй като към момента на започване на разследването не са били налице достатъчно доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, що се отнася до вноса от Турция.
(159)
През целия разследван период пазарният дял на вноса от Тайланд не е надхвърлял 3,5 %.
(160)
Поради горепосочените причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено върху състоянието на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Пазарни сегменти
(161)
Поради липсата на нови коментари относно пазарните сегменти изложеното в съображения 156-158 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.3. Потребление и търсене
(162)
Една от страните предположи, че вредата може да се обясни с дългосрочно намаляване на търсенето на продукти, произведени в Съюза. Разследването обаче не потвърди наличието на такава тенденция, както вече беше обяснено в съображение 112 от регламента за временните мерки.
(163)
Поради липсата на други коментари по отношение на потреблението и търсенето изложеното в съображения 159-166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(164)
Една от страните посочи, че през разглеждания период средните експортни цени на Съюза са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това би могло да се отрази на способността на промишлеността на Съюза да прави нови инвестиции или да наема нови служители. Подобен аргумент беше изложен отново след разгласяването на окончателните мерки. Както вече беше посочено в съображение 169 от регламента за временните мерки обаче, повечето от показателите за вреда не могат да бъдат повлияни от резултатите на експортните продажби. Освен това може да се изтъкне аргументът, че тези продажби са били начин за частично компенсиране на вредата, претърпяна на пазара на Съюза. Освен това поради факта, че средните цени са изчислени, като се раздели общата стойност на продажбите на сходния продукт на общият обем на тези продажби, различно продуктово съдържание на продажбите, реализирани на пазара на Съюза в сравнение с експортните продажби, също може да доведе до съществени различия в средните продажни стойности като цяло. Накрая, тези експортни продажби са представлявали по-малко от 37 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза, т.е. основен пазар за промишлеността на Съюза все още без всякакво съмнение е бил вътрешният пазар на Съюза. Поради това аргументът, че тези експортни продажби са нанесли вреда на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между вноса от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(165)
Поради липсата на нови коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 167-170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.5. Премахване на квотите за внос
(166)
След въвеждането на временните мерки друга от страните изказа предложението, че премахването на квотите за внос е имало въздействие върху производителите от Съюза през разглеждания период. Въпреки това не бяха представени нови факти, които биха могли да променят заключението в съображение 173 от регламента за временните мерки.
(167)
Поради липсата на нови подкрепени с факти коментари по отношение на премахването на квотите за внос, изложеното в съображения 171-173 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(168)
След налагането на временните мерки някои страни изказаха твърдението, че разследването за картел, започнато от германските власти, посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и глобата за картел, посочена в същото съображение, не са били надлежно взети под внимание. По отношения на тези твърдения може да се каже следното в допълнение към това, което вече беше посочено в съображения 174 и 175 от регламента за временните мерки.
(169)
Германското разследване за картел във връзка с твърдения за определяне на цените за периода от юли 2005 г. до февруари 2008 г. все още не е приключило. Тъй като на производителите от Съюза беше гарантирана поверителност и с оглед на факта, че окончателните резултати от текущото германско разследване не са съобщени публично до момента, не е възможно да се коментират подробности относно извършения анализ. Въпреки това може да бъде потвърдено, че нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не е предмет на посоченото текущо разследване. Разследването стигна също така до заключението, че микроикономическите показатели не са били повлияни от разследваните практики, а макроикономическите показатели са били повлияни само в много ограничена степен, ако изобщо са били повлияни.
(170)
Що се отнася до констатациите относно картелирането по отношение на обзавеждането за баня, следва да се припомни, че активно картелиране с цел определяне на цените беше установено за периода между 1992 г. и 2004 г. и че само един от глобените производители развива дейност и в сектора за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Данните, предоставени от този производител по отношение на представителността и вредата, не се влияят от практиките на картелиране, тъй като са използвани само данните, които се отнасят за съдовете и приборите за сервиране или за кухня на този производител, а не неговите обобщени данни. Следователно глобата, свързана с този картел, не е засегнала данните, предоставени от този производител. Припомня се още, че периодът на определяне на цените е бил много преди разглеждания период. Тъй като самоличността на производителите от Съюза е поверителна, тя не може да бъде разгласена, независимо дали дружеството е включено в извадката. Въпреки това, ако даден включен в извадката производител от Съюза беше отразил в счетоводните си документи елементи (например санкцията за картелиране), влияещи на неговата ситуация по отношение на вредата за целите на настоящото разследване, разследващият орган щеше да ги изолира, за да могат съответните фактори за вредата да не бъдат изкривени.
(171)
Следователно твърденията за въздействието на горепосочените разследвания за картел върху анализа на вредата и причинно-следствената връзка се отхвърлят.
(172)
Една от заинтересованите страни посочи, че има незаконни договорености относно цените и разпределянето на пазара между производителите от Съюза, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението се отхвърля.
(173)
Поради липсата на нови коментари относно антиконкурентните практики на пазара на Съюза изложеното в съображения 174-176 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.7. Методи на производство
(174)
Поради липсата на нови коментари относно методите за производство изложеното в съображения 177 и 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(175)
Един от вносителите повтори подобни твърдения след разгласяването на окончателните мерки, като заяви, че има разлики в производствените методи, използвани от производителите на Съюза, в сравнение с по-занаятчийските методи на китайските заводи. Не бяха представени обаче никакви съществени доводи, които биха могли да променят заключението, направено в съображение 178 от регламента за временните мерки, и поради това твърдението се отхвърля окончателно.
5.3.8. Пазари на употребявани стоки
(176)
Поради липсата на нови коментари относно пазарите на употребявани стоки изложеното в съображения 179 и 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.9. Икономическата криза
(177)
Една от страните заяви, че в съображение 183 от регламента за временните мерки е представен погрешен анализ на ситуацията през периода на икономическо възстановяване между 2010 и 2011 г. и че въздействието на икономическата криза е занижено. Тези коментари бяха повторени след разгласяването на окончателните мерки. Тези твърдения обаче бяха неоснователни. Трябва също така да се подчертае, че в цитираното съображение се заявява, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. По отношение на въздействието на икономическата криза в съображение 184 от регламента за временните мерки ясно се посочва фактът, че икономическата криза може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, въпреки че не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, при която е нанесена вреда на тази промишленост през РП.
(178)
Поради липсата на нови коментари относно икономическата криза изложеното в съображения 181-184 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.10. Други фактори
(179)
В съвместно изявление няколко вносители твърдяха, че спадът в заетостта е нормално развитие за производството на потребителски стоки. Това твърдение обаче не беше обосновано. Освен това, дори ако тази тенденция би била нормална в този сектор, това не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и значителната загуба на работни места в сектора. Поради това твърдението се отхвърля.
(180)
Една от страните заяви, че продължаващите структурни дефицити на промишлеността на Съюза във връзка със съществуващия свръхкапацитет, показан в таблица 3 от регламента за временните мерки, биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от производителите от Съюза. По отношение на този аргумент, въпреки че промишлеността на Съюза вече е била в нестабилно състояние в началото на разглеждания период и е преминала през процес на преструктуриране, разследването потвърди, че тя е била конкурентоспособна и е отговаряла добре на търсенето от страна на всички пазари. Що се отнася до таблица 3 от регламента за временните мерки, намаляването на производството трябва да се разглежда заедно с натиска, произтичащ от големия обем на вноса на ниски цени от КНР, тъй като износът на промишлеността на Съюза е останал стабилен. Поради това искането не можа да се приеме.
(181)
Една от страните изложи становището, че Комисията е пропуснала да разгледа кумулативното въздействие на всеки от другите фактори за вредата. Това твърдение също бе изказано от някои страни след разгласяването на окончателните мерки. Като се имат предвид обаче резултатите от разследването във връзка с различните други посочени фактори, не е възможно техният кумулативен ефект да е могъл да наруши причинно-следствената връзка. Всъщност въздействието на повечето от другите фактори, които бяха посочени, е малко, ако изобщо има такова.
(182)
Една от страните беше на мнение, че разследващият орган не е успял да направи разграничение между едновременна проява и причинно-следствена връзка. Представената информацията в подкрепа на това твърдение обаче далеч не беше убедителна в това отношение и поради това твърдението се отхвърля.
(183)
Поради липсата на нови коментари относно другите фактори, изложеното в съображения 185-190 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(184)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 191 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(185)
Поради липсата на коментари изложеното в съображение 192 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(186)
Неоказал съдействие полски производител приветства мерките, докато неоказал съдействие производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса на разглеждания продукт се противопостави на мерките. Втората страна смята, че митата биха имали отрицателно въздействие върху онези производители, които допълват продуктовата си гама с вноса от КНР и са се приспособили към глобализацията чрез стопански модел, при който работата с висока добавена стойност се извършва в Съюза. Освен това клиентите биха били склонни в по-малка степен да си купят техните продукти, защото те вече няма да предлагат пълната гама от продукти.
(187)
Що се отнася до твърдението на втората страна, положението на това дружество беше разгледано. Беше установено, че китайският внос на съдове и прибори за сервиране представлява много малка част от общия обем на вноса. Дружеството заяви обаче, без да разясни това по-подробно, че този внос е важен за него. Дружеството не предостави никакви данни за собственото си производство. Според финансовите отчети през 2011 г. печалбата на дружеството преди облагане с данъци от общия оборот е била над 10 %, от които по-голямата част са постигнати на пазарите извън ЕС (не бяха предоставени данни за разглеждания продукт). На тази основа не може да се очаква, че налагането на мерки застрашава жизнеспособността на това дружество. Що се отнася до твърдението, че много други дружества също биха срещали затруднения в резултат от мерките, не бяха представени конкретни доказателства. Освен това според отговорите, получени по време на етапа преди започване на процедурата, и изявленията, получени след това, нищо не показва, че съществува значителен брой дружества в такава ситуация.
(188)
Въздействието на митата върху производствените дейности на промишлеността на Съюза би било положително. Всъщност след неотдавнашното налагане на временни антидъмпингови мита са докладвани няколко положителни промени в това отношение.
(189)
Горепосоченото положително развитие потвърждава твърдението на жалбоподателите, че производството на Съюза може да бъде увеличено в значителна степен в много кратък срок, като се използват заводите, техниката и работната сила, които вече са на разположение, а още по-големи увеличения ще бъдат осъществими в дългосрочен план. Следователно предприемането на мерки срещу нелоялни ценови практики на пазара е от полза за тях, тъй като новото ценово равнище ще насърчи производството на повече продукти в Съюза, било то под формата на големи или малки поръчки, специално проектирани или масови немаркови продукти. То би довело до създаването на нови работни места, при които се използват различни видове умения, и съответно би намаляла безработицата.
(190)
Що се отнася до невъзможността да се предлага пълна гама продукти, това твърдение не може да бъде прието, тъй като потребителите се нуждаят от непрекъснато променяща се гама продукти и от съществуването на няколко източници на предлагане.
(191)
Поради липсата на други коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 193-198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(192)
Двамата най-големи вносители, включени в извадката, оспориха своето равнище на съдействие по отношение на изчерпателността на данните за тяхната рентабилност и маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти, а един от тях оспори констатацията, че е отказал достъп до своята счетоводна документация и заяви, че нищо не би се променило, ако беше предоставил достъп. Страните заявиха, че техният размер и стопански модел не им позволява да предоставят толкова подробни данни, колкото се изискват. На окончателния етап се потвърждава, че един от тях отказа отново достъп до счетоводните документи на неговия вносител и че и двете дружества, въпреки че положиха усилия да направят това, не успяха да осигурят изчерпателни и използваеми данни за своята рентабилност и информация за маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти по такъв начин, че тя да може да бъде използвана от институциите при анализа на положението на несвързаните вносители. Ограничената информация, предоставена от двете дружества за техните цени на закупуване и препродажба, макар и непозволяваща да се правят заключения, беше обаче изцяло в съответствие с общата информация за надценката, получена и обобщена в съображение 202 от регламента за временните мерки.
(193)
В съображение 203 от регламента за временните мерки заинтересованите страни бяха приканени да представят допълнителни, изчерпателни и проверими данни, за да се направи допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(194)
След налагането на временните мерки бяха изпратени нови отговори на въпросниците за вносителите от двама несвързани вносители. Също така изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други невключени в извадката вносители, едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), CCCLA и производител от Съюза с интерес в областта на вноса. Нито едно от изявленията не съдържаше убедителни данни за въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(195)
Една от страните заяви, че данните за въздействието на митата върху заетостта надолу по веригата са били занижени предвид факта, че статистиката на Евростат показва, че като цяло в търговските предприятия работят повече хора (33 милиона), отколкото в производствените предприятия (31 милиона). При все това представените данни бяха свързани с вноса и производствената дейност като цяло и не могат да бъдат използвани за целите на настоящото разследване.
(196)
В съвместно изявление няколко вносители изразиха твърдението, че петимата вносители, включени в извадката, осигуряват повече от 10 000 работни места, свързани с разглеждания продукт, а не 350, както е посочено в съображение 200 от регламента за временните мерки. Данните бяха проверени отново. Следва да се подчертае, че в рамките на анализа на интереса на вносителите, е взет под внимание броят на работните места, свързани с вноса и препродажбата на разглеждания продукт, включително помощни функции. Заетостта, свързаната с други продукти или друг произход, или свързана с дейности като продажба на едро или търговия на дребно, очевидно следва да не бъде включвана в този брой. Необходимо е да се припомни, че на по-ранен етап от процедурата група от 14 вносители беше изчислила съответния брой на работните места на равнището на вносителите на общо около 7 000. Този брой изглежда е разумна приблизителна оценка, която се основава на екстраполация на ситуацията на включените в извадката вносители до такава степен, че техните данни да могат да се използват.
(197)
Няколко страни изразиха недоволство във връзка с големия размер на брутния марж, съдържащ се в съображение 202 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че той е подвеждащ. Разследването обаче показа, че по-голямата част от вносителите, които отговориха на въпросите за подбор на извадка от вносители, са заявили брутен марж между цената на закупуване и на препродажба между 50 % и 200 %, а включените в извадката вносители са в сходна ситуация. Освен това след разгласяването на временните мерки жалбоподателите представиха няколко примера в подкрепа на информацията, съдържаща се в публикацията, посочена в съображение 202 от регламента за временните мерки, т.е. потвърждаващи съотношението вносна цена - цена на дребно на разглеждания продукт.
(198)
Производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса обясни, че тези маржове са необходими за покриване на определени разходи, направени на територията на Съюза. Не бяха предоставени данни, които да дадат възможност за изчисляване на тези маржове на основата на оборота.
(199)
Тъй като само от трима от включените в извадката вносители бяха получени и проверени използваеми данни за печалбата от дейности по вноса, свързани с разглеждания продукт, а тези трима вносители представляваха само около 3 % от вноса на въпросния продукт, съответната среднопретеглена стойност на печалбата не беше счетена за позволяваща заключения и поради това не е посочена в регламента за временните мерки. Следва да се отбележи обаче, че тази среднопретеглена печалба беше добра (между 6 % и 10 % - посочват се само приблизителни граници от съображения за поверителност).
(200)
Един вносител твърдеше, че няма достатъчно производство на цветни каменинови изделия в Съюза и че те нямат алтернатива освен вноса от КНР. Същото твърдение беше изказано след разгласяването. Разследването обаче установи, че цветни каменинови изделия могат да се закупуват от няколко източника, включително от производители от Съюза. Освен това производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(201)
Информацията, събрана по време на разследването, не позволи правилно количествено определяне на степента, до която вносителите биха били в състояние да предадат по веригата увеличенията на цената на закупуване в резултат на предложените нива на митата. Ако към вноса от КНР обаче се приложи окончателно антидъмпингово мито и като се има предвид предоставената информация за брутния и нетния марж, няма никакви данни за това, че жизнеспособността на стопанската дейност на вносителите е застрашена. Един от вносителите също така заяви, че големите пазарни оператори и вносители, чиято основна дейност не е свързана с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, няма да бъдат повлияни отрицателно.
(202)
Поради това се приема заключението, че налагането на мерки на предложените нива няма значително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт като цяло.
(203)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители изложеното в съображения 199-211 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.4. Интерес на други стопански отрасли
(204)
В допълнение към поканата, съдържаща се в съображение 203 от регламента за временните мерки, в деня на публикуването на временните мерки Комисията се свърза пряко със съответните търговци на дребно и сдружения на търговци на дребно, вносителите, за които е възможно да осъществяват търговия на дребно, както и дизайнерите, които бяха известни на Комисията, и ги прикани да попълнят съответните въпросници. Някои получатели, които първоначално твърдяха, че са търговци на дребно, отговориха, че не са засегнати от разследването, тъй като не развиват такава стопанска дейност. В крайна сметка Комисията получи седем нови отговора на въпросника за търговците на дребно. Тези седем търговци на дребно представляват 1 % от вноса от КНР през РП. Повечето от тези отговори бяха недостатъчни в много отношения, но въпреки това бяха анализирани, доколкото това е възможно. Не бяха получени отговори на въпросника за дизайнерите.
(205)
Информацията, получена по този начин, по същество не предостави никакви нови доказателства относно интереса на други стопански отрасли, които биха могли да поставят под съмнение заключението, направено в съображение 217 от регламента за временните мерки.
(206)
След публикуването на временните мерки изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други стопански отрасли, включени и невключени в извадката вносители (в това число и полски вносител, развиващ дейност с рекламни изделия), едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), няколко търговци на дребно, CCCLA и осем предприятия за печене на кафе (седем от тях са разположени в Италия, а седалището на едно от тях е в Австрия).
(207)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че поради много малкия брой производители от Съюза, обслужващи техния пазар (максимум 5), по-голямата част от които извършват внос от КНР, пряко или чрез свързани с тях дружества, както и много големия брой предприятия за печене на кафе (1 500-3 000), мерките на нивото, предлагано на временния етап, може да им попречи да си набавят точно същите стоки в бъдеще. Това твърдение не може да бъде прието. Първо, окончателните мерки са на по-ниско ниво от временните мерки. Второ, разследването разкри, че производителите от Съюза са в състояние да продължават да разгръщат своя производствен потенциал и да продължават да обслужват сектора за печене на кафе, в случай че вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР, бъде отстранена. Предвид големия брой производители от Съюза е много вероятно броят на производителите от Съюза, които биха могли да поемат поръчките от предприятията за печене на кафе, да е повече от пет.
(208)
Предприятията за печене на кафе изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки ще навредят на техния износ поради загуба на конкурентоспособност и възможни ответни мерки от страна на китайските органи. Не са налице обаче доказателства, които да сочат, че нивото на наложените мерки би довело до подобна загуба на конкурентоспособност, като се има предвид също така, че други членове на СТО са наложили антидъмпингови мерки, засягащи този вид на продукта. Твърдението за ответни действия също беше счетено за необосновано.
(209)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че антидъмпинговите мерки неизбежно ще доведат до общ спад в техния бизнес, до намаляване на продажбите им, до общо увеличение на цените на кафето в сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и до спад в качеството на стоките и услугите. Твърди се, че всичко това излага на риск значителен брой пряко и непряко свързани работни места. Като се има предвид обаче каква е основната дейност на предприятията за печене на кафе и заключенията по отношение на въздействието на мерките върху веригата за доставки, тези твърдения не могат да бъдат приети. Следва да се отбележи също така, че представянето на общия брой работни места, свързани с дейностите в световен мащаб на дадено предприятие за печене на кафе, не може да се счита за подходяща база за изчисление на броя работни места, които ще бъдат изложени на риск поради налагането на антидъмпингови мерки.
(210)
Двама търговци на дребно изказаха твърдението, че няма достатъчно производство на нов костен порцелан и костен порцелан в Съюза и че те нямат алтернатива освен внос от КНР. Същото твърдение беше изказано от сдружение на вносителите след разгласяването. На първо място и като цяло следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки целят възстановяване на лоялната търговия, а не блокирането на вноса. В този случай нивото на мерките не може да бъде считано за възпиращо. На второ място, разследването установи, че тези продукти могат да се закупят от няколко източника, включително от производители от Съюза. Накрая, производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза и биха могли допълнително да използват потенциала си, ако антидъмпинговите мерки бъдат наложени окончателно.
(211)
Един търговец на дребно заяви, че мерките ще имат отрицателно въздействие върху някои обекти, обслужващи туристическия пазар. Никаква съществена информация обаче не подкрепи това твърдение. Също така изделията, за които става въпрос, имат ограничено значение в сектора.
(212)
Търговец на едро и един вносител заявиха, че налагането на мерки би довело до вертикална консолидация на пазара от страна на някои големи участници. Като се има предвид обаче настоящият брой участници, това би било малко вероятно в краткосрочен и средносрочен план.
(213)
В допълнение към въпросите, които вече бяха разгледани в регламента за временните мерки, следва да се отбележи, че някои страни изразиха становището, че интересите на малките предприятия, като търговци на дребно, дистрибутори и стопански субекти, които се занимават с рекламни изделия, не са били взети под внимание в достатъчна степен. Това твърдение беше повторено от няколко страни след разгласяването на окончателните мерки. Трябва да се признае, че като цяло микропредприятията и малките предприятия биха били по-уязвими по отношение на увеличението на цените в резултат на антидъмпинговите мита. Няма обаче доказателства, че нивото на наложените мерки ще има значително отрицателно въздействие върху другите стопански субекти, които отговарят на критериите за МСП. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(214)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на другите стопански отрасли изложеното в съображения 212-217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(215)
Въпреки че Комисията се свърза тях, никоя от страните, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, не изпрати становище.
(216)
Няколко страни оспориха заключението, съдържащо се в съображение 222 от регламента за временните мерки по отношение на по-високите цени. Подобни твърдения бяха изказани след разгласяването на окончателните мерки.
(217)
При малко вероятния вариант, при който митото изцяло се прехвърля на потребителите и ако се приеме, че равнищата на вноса и цените остават същите, антидъмпинговите мита биха означавали годишни допълнителни разходи на домакинство, по-малки от 1 EUR. Това изчисление се основава на обема и стойностите на вноса през РП, предложеното ниво на митата и броят на домакинствата в Съюза.
(218)
Това въздействие не може да се счита за достатъчно, за да надделее над положителното въздействие върху промишлеността на Съюза, произтичащо от ограничаването на вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР.
(219)
Една от страните изказа твърдението, че в резултат на мерките ще има недостиг на по-евтини съдове и прибори за хранене. Това искане беше повторено след разгласяването на окончателните мерки. Това твърдение обаче не може да бъде прието, тъй като, както е посочено в съображение 157 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза обслужва всички пазари (включително за по-евтини съдове и прибори за сервиране).
(220)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на потребителите (домакинствата), изложеното в съображения 218-226 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(221)
С оглед на гореизложеното, оценката в регламента за временните мерки се потвърждава.
(222)
Поради това изложеното в съображения 227-229 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(223)
Беше изказано твърдението, че маржът на печалбата, използван за изчисляването на стойността на митото, необходимо за отстраняване на въздействието на дъмпинга, причиняващ вреда, е твърде висок. Това твърдение беше отхвърлено, както е обяснено в раздел 4.5.3.3 по-горе.
(224)
Няколко страни оспориха целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на вредата. Тези коментари са представени в съображения 135-142 по-горе. Въз основа на анализа на тези коментари се стигна до заключението, че целевата печалба от 6 % следва да бъде запазена.
(225)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата методологията, изложена в съображения 230-234 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(226)
Предвид заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, както и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на дъмпинговите маржове.
(227)
Малката корекция, посочена в съображения 115 и 132 по-горе, доведе до леко коригиране на маржовете на продажбите на занижени цени, както е отразено в маржовете на вредата, изброени по-долу. Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Окончателна митническа ставка (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Всички други оказали съдействие производители износители
17,9
79,0
17,9
Всички други дружества
36,1
110,1
36,1
(228)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(229)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(230)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(231)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на субекта или след учредяването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(232)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(233)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложение I към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(234)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (разгласяване на окончателните мерки). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласените окончателни мерки.
(235)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше целесъобразно.
7.3. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(236)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 (кодове по ТАРИК 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от КНР.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Дружествата, посочени в приложение I
17,9
Всички други дружества
36,1
B999
3. Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за "всички други дружества".
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени чрез временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 17,9 %, когато новият производител износител от КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания периода (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
б)
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент, и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) No 412/2013 DU CONSEIL
du 13 mai 2013
instituant un droit antidumping définitif et portant perception définitive du droit provisoire institué sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine originaires de la République populaire de Chine
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1), et notamment son article 9,
vu la proposition présentée par la Commission européenne après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture
(1)
Par le règlement (UE) no 1072/2012 (2) (ci-après dénommé «règlement provisoire»), la Commission a institué un droit antidumping provisoire sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC» ou «pays concerné»).
(2)
La procédure a été ouverte le 16 février 2012 (3) à la suite d'une plainte déposée au nom de producteurs de l'Union (ci-après dénommés «plaignants»), qui représentent plus de 30 % de la production totale de l'Union d'articles en céramique pour la table ou la cuisine.
(3)
Comme indiqué au considérant (22) du règlement provisoire, l'enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er janvier 2011 et le 31 décembre 2011 (ci-après dénommée «période d'enquête» ou «PE»). L'examen des tendances pertinentes aux fins de l'évaluation du préjudice a couvert la période allant du 1er janvier 2008 à la fin de la période d'enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
1.2. Suite de la procédure
(4)
Après avoir été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il a été décidé d'instituer un droit antidumping provisoire (ci-après dénommées «conclusions provisoires»), plusieurs parties intéressées ont présenté des observations écrites exposant leur point de vue au sujet des conclusions provisoires. Celles qui l'ont demandé ont également eu la possibilité d'être entendues. Deux importateurs et un producteur-exportateur ont demandé et bénéficié d'auditions en présence du conseiller-auditeur de la direction générale du commerce.
(5)
La Commission a continué de rechercher et de vérifier toutes les informations jugées nécessaires à l'établissement de ses conclusions définitives. Les observations présentées oralement et par écrit par les parties intéressées ont été examinées, et les conclusions provisoires ont été, le cas échéant, modifiées en conséquence.
(6)
En outre, comme expliqué au considérant (55), une visite de vérification a été effectuée auprès d'un producteur thaïlandais, dont l'objectif était d'examiner si la Thaïlande convenait comme pays analogue approprié.
(7)
Par conséquent, toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l'institution d'un droit antidumping définitif sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine originaires de la RPC et la perception définitive des montants déposés au titre du droit provisoire (ci-après dénommées «conclusions définitives»). Un délai leur a également été accordé pour leur permettre de présenter leurs observations sur les conclusions définitives. La Chambre chinoise des produits de l'industrie légère et de l'artisanat (CCCLA) et un groupe d'importateurs ont demandé et bénéficié d'auditions en présence du conseiller-auditeur de la direction générale du commerce.
(8)
Les observations présentées par les parties intéressées ont été examinées et prises en considération, le cas échéant.
1.3. Échantillonnage
(9)
Après la communication des conclusions provisoires, plusieurs parties intéressées ont contesté l'échantillon de producteurs-exportateurs de la RPC, faisant valoir que l'échantillon n'était pas représentatif, car il reposait uniquement sur les volumes d'exportations les plus importants et omettait donc de prendre en compte d'autres facteurs caractérisant la diversité et la fragmentation de l'industrie de la céramique en RPC.
(10)
Conformément à l'article 17, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1225/2009 (ci-après dénommé «règlement de base»), la sélection des sociétés à inclure dans l'échantillon peut se limiter au plus grand volume d'exportations représentatif sur lequel l'enquête peut raisonnablement porter compte tenu du temps disponible. Au vu de la fragmentation de l'industrie, il a été jugé qu'une sélection fondée sur les volumes d'exportation permettrait de constituer un échantillon représentatif sur lequel l'enquête pourrait porter compte tenu du temps disponible. À cet égard, il convient néanmoins de noter que les sociétés sélectionnées sont situées dans trois régions différentes de la RPC et produisent une quantité importante du produit concerné en différents types de matériaux céramiques, par exemple en porcelaine et en grès, et produisent une grande variété de types de produits. En conséquence, cet argument ne saurait être accepté.
(11)
Un producteur-exportateur a fait valoir que l'utilisation de différentes méthodes pour déterminer la composition de l'échantillon de l'industrie de l'Union et d'importateurs, d'une part, et de l'échantillon de producteurs-exportateurs, d'autre part, constituait une discrimination et qu'il aurait été préférable d'utiliser les mêmes critères. L'utilisation de méthodes différentes est discriminatoire envers les producteurs-exportateurs et contraire au principe d'égalité de traitement.
(12)
La sélection d'un échantillon de producteurs-exportateurs ne sert qu'à enquêter sur l'existence de pratiques de dumping relatives au produit concerné en provenance de la RPC. À cet égard, il est essentiel de prendre en compte le volume maximal d'importations du produit concerné au cours de la période d'enquête. D'autre part, l'échantillon de producteurs de l'Union a été sélectionné afin de déterminer si l'industrie de l'Union subissait un préjudice important sur la base de nombreux indicateurs différents. En ce qui concerne les importateurs, les informations recueillies sont largement utilisées dans l'évaluation de l'intérêt de l'Union. Il s'ensuit que, pour les importateurs et les producteurs de l'Union, il est important de recueillir des informations auprès d'un éventail de sociétés actives, par exemple, dans différents segments de produits. Étant donné que la sélection des sociétés à inclure dans les échantillons est basée sur des logiques différentes pour les producteurs de l'Union et les importateurs, d'une part, et les producteurs-exportateurs, d'autre part, ceux-ci ne se trouvent pas dans une situation similaire. Par conséquent, ni le principe de non-discrimination, ni l'égalité de traitement ne nécessitent l'utilisation d'une méthode identique pour la sélection des échantillons respectifs. Il s'ensuit que l'affirmation susmentionnée est tout à fait injustifiée et dès lors rejetée.
(13)
En outre, un producteur-exportateur a maintenu sa demande, visée au considérant (8) du règlement provisoire, selon laquelle il aurait dû être inclus dans l'échantillon. La société n'a toutefois présenté aucun nouvel argument justifiant son inclusion dans l'échantillon. Par conséquent, et compte tenu des conclusions énoncées au considérant (10), les conclusions du considérant (9) du règlement provisoire sont confirmées.
(14)
Le même producteur-exportateur non retenu dans l'échantillon a affirmé qu'il n'a pas eu suffisamment de temps pour présenter ses observations sur les conclusions définitives et que les informations communiquées étaient par ailleurs insuffisantes, car elles ne mentionnaient pas, par exemple, de chiffres pour les quotas, les prix de vente, les ajustements, etc. En conséquence, ses droits de la défense n'auraient pas été respectés.
(15)
Conformément à l'article 20, paragraphe 5, du règlement de base, toute partie intéressée doit bénéficier d'un délai d'au moins dix jours pour présenter ses observations sur les conclusions définitives. Celles-ci ont été communiquées par courrier électronique le 25 février 2013 au producteur-exportateur en question, qui s'est vu accorder un délai allant jusqu'au 8 mars 2013, soit onze jours, pour présenter des observations. Elles lui ont aussi été envoyées par courrier recommandé le jour suivant. Il s'ensuit que la partie concernée a bénéficié d'un délai suffisant pour présenter des observations; dès lors, cette demande doit être rejetée. À cet égard, il convient de noter également que les observations formulées par la partie en question ont été fournies dans le délai fixé et qu'aucune prorogation du délai n'a été demandée. En outre, en tenant dûment compte de l'obligation de protéger les données confidentielles, la Commission a divulgué tous les faits et considérations essentiels sur la base desquels elle avait l'intention de proposer l'institution de mesures définitives. Plus particulièrement, le respect des droits de la défense n'exige pas que les chiffres de vente d'une société ou les droits accordés à des sociétés figurant dans l'échantillon, utilisés aux fins de la détermination des marges de dumping individuelles, soient communiqués à une partie pour laquelle aucune marge individuelle n'est calculée.
(16)
Il résulte de ce qui précède que l'affirmation selon laquelle les droits de la défense n'auraient pas été respectés est dénuée de fondement et doit donc être rejetée.
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Introduction
(17)
Comme indiqué au considérant (24) et aux considérants (56) et (57) du règlement provisoire, la définition provisoire du produit concerné comprend les articles en céramique pour la table et la cuisine, à l'exclusion des couteaux en céramique (ci-après dénommé «produit concerné»), relevant actuellement des codes NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 et ex 6912 00 90, et originaires de la RPC.
2.2. Demandes
(18)
Après la communication des conclusions provisoires, aucune partie n'a contesté le fait que les couteaux (de cuisine) en céramique étaient fondamentalement différents des autres types d'articles en céramique pour la table et la cuisine, en raison de différences dans les caractéristiques physiques, les processus de production et les utilisations finales. Toutes les observations formulées par les parties ayant été analysées, la demande visant à exclure les couteaux en céramique de la définition du produit concerné par la présente enquête est définitivement acceptée.
(19)
Après la publication des mesures provisoires, plusieurs parties ont affirmé que certains moulins à condiments et à épices en céramique, ainsi que leurs pièces de broyage en céramique, devaient être exclus de la définition du produit.
(20)
Cet argument repose sur l'affirmation selon laquelle ces moulins, du fait de leurs spécificités, ne pourraient pas être considérés comme faisant partie du même produit que les autres types d'articles en céramique pour la table et la cuisine. Ces moulins contiennent généralement une matière céramique principalement composée d'alumine pour la plaquette de broyage, laquelle n'est pas utilisée pour les articles «standard» tels que les tasses ou les assiettes, et pour laquelle la cuisson est effectuée à des températures plus élevées. Leur degré d'interchangeabilité avec les grandes catégories de produit faisant l'objet de l'enquête serait limité. Cette observation s'appliquerait également aux mécanismes de broyage en céramique sans boîtier qui sont normalement déclarés sous les codes susmentionnés.
(21)
L'enquête a montré que l'élément en céramique de ces broyeurs ne représentait normalement qu'une petite partie du moulin. En outre, l'enquête a montré que les moulins possédant une plaquette de broyage en céramique, y compris leurs pièces de broyage en céramique, n'avaient pas les mêmes caractéristiques physiques et utilisations de base que les articles en céramique pour la table et la cuisine. La forme, la solidité et la conception des pièces de broyage en céramique sont différentes de celles des articles en céramique pour la table et la cuisine.
(22)
Certaines parties ont fait valoir que les moulins en question devaient être exclus de la définition du produit au motif qu'ils présentent les mêmes caractéristiques physiques, la même conception industrielle et la même utilisation finale que les moulins possédant des mécanismes de broyage en métal, et que lorsqu'ils sont inclus dans certains ensembles de moulins, ils sont normalement classés sous la position tarifaire 8210. Elles ont également affirmé que les éléments en céramique représentaient généralement, dans ces cas, jusqu'à 2 % de la valeur du produit. Néanmoins, compte tenu des nombreuses possibilités de classement des moulins et des ensembles de moulins, l'enquête n'a pu retenir ces arguments afin de déterminer si les moulins en céramique devaient être exclus de la définition du produit concerné par la présente enquête.
(23)
Plusieurs parties ont soutenu que les moulins en question devaient être exclus de la définition du produit au motif qu'il serait nécessaire d'utiliser des plaquettes de broyage en céramique, plutôt qu'en métal, avec certains moulins, notamment les moulins à sel, étant donné que le sel corrode les broyeurs en métal. Toutefois, l'enquête a montré que les moulins à sel n'utilisaient pas nécessairement des mécanismes de broyage en céramique.
(24)
Sur la base des considérations exposées aux considérants ci-dessus, l'enquête a conclu que les moulins à condiments et épices possédant des éléments de broyage en céramique étaient fondamentalement différents des autres types d'articles en céramique pour la table et la cuisine, en raison de différences dans les caractéristiques physiques et l'utilisation de base du matériau céramique utilisé pour concevoir les pièces de travail. Par conséquent, la demande visant à les exclure, y compris les mécanismes de broyage en céramique autonomes et leurs pièces, de la définition du produit concerné par la présente enquête est acceptée.
(25)
Après la publication des mesures provisoires, certaines parties ont fait valoir que les aiguiseurs de couteaux en céramique devaient être exclus de la définition du produit en raison de différences dans les processus de production et dans l'utilisation finale, et parce que ces articles ne sont pas destinés à des denrées alimentaires en raison de leur conception et de leurs caractéristiques physiques spécifiques. L'enquête a confirmé ces éléments. Dès lors, la demande visant à les exclure de la définition du produit concerné par la présente enquête est acceptée.
(26)
Dans le même esprit, l'enquête a également cherché à déterminer si les éplucheurs en céramique devaient être exclus de la définition du produit. En effet, l'enquête a confirmé que les éplucheurs en céramique étaient également fondamentalement différents des autres types d'articles en céramique pour la table et la cuisine en raison de différences dans la conception et les caractéristiques physiques (forme et solidité) du matériau céramique utilisé pour les pièces de travail, ainsi que dans leurs processus de production et leur utilisation finale. Il convient donc d'exclure également les éplucheurs en céramique de la définition du produit concerné par la présente enquête.
(27)
Après la publication des mesures provisoires, une partie a également affirmé que les pierres à pizza en céramique de cordiérite devaient être exclues de la définition du produit en raison de leurs propriétés physiques (forme et dureté), de leur conception industrielle et de leur utilisation différentes. La céramique de cordiérite est un type de silicate d'alumine et de magnésium qui possède des propriétés spécifiques, notamment une excellente résistance aux chocs thermiques. L'enquête a confirmé que les pierres à pizza en céramique de cordiérite ont les mêmes propriétés physiques (forme et dureté), la même conception industrielle et la même utilisation que les briques pour les fourneaux ou les fours. Par conséquent, elles sont différentes des autres articles en céramique pour la table et la cuisine. Après notification des conclusions définitives, les plaignants ont insisté sur la similarité entre les pierres à pizza en céramique de cordiérite et les autres produits couverts par la procédure. Toutefois, ils n'ont pu démontrer que les pierres à pizza en céramique de cordiérite présentent les mêmes caractéristiques physiques essentielles et sont destinées aux mêmes utilisations finales. Dès lors, la demande visant à les exclure de la définition du produit concerné par la présente enquête est acceptée.
(28)
Après la publication des mesures provisoires, une association néerlandaise a affirmé que les articles en céramique pour la table et la cuisine utilisés comme produits promotionnels devaient être exclus de la définition du produit au motif qu'ils ne sont pas vendus pour être utilisés comme article pour la table ou la cuisine, qu'ils dynamisent le secteur de la vente au détail, qu'ils sont très appréciés par les consommateurs et que seuls les producteurs de la RPC peuvent offrir les quantités nécessaires dans un délai court. La demande visant à exclure les articles en céramique pour la table et la cuisine utilisés comme produits promotionnels de la définition du produit concerné par la présente enquête ne peut cependant être acceptée parce que leurs caractéristiques physiques, leurs processus de production et leur utilisation finale sont les mêmes que celles des autres types d'articles en céramique pour la table et la cuisine.
(29)
Après la publication des mesures provisoires et, une fois encore, après la notification des conclusions définitives, un importateur et grossiste allemand et un producteur-exportateur chinois ayant coopéré ont affirmé que les produits en grès à revêtement spécial de type utilisé pour l'impression par sublimation et pour lesquels le revêtement de la sublimation est amovible par grattage mécanique devaient être exclus de la définition du produit au motif qu'il s'agit de produits semi-finis pour lesquels le façonnage est effectué dans l'Union via des canaux spécifiques, que la perception des consommateurs est différente, que la valeur du revêtement de sublimation est supérieure à la valeur des articles en céramique sans revêtement et qu'il n'y a pas de producteurs de ce type de produits dans l'Union. L'enquête a révélé que le produit était visiblement identique à d'autres articles de tables non-sublimés et qu'il était donc difficile, voire impossible, de les distinguer. L'enquête a également montré que ces produits avaient normalement la même utilisation finale que d'autres types d'articles en céramique pour la table. Il a également été constaté que plusieurs producteurs de l'Union fabriquaient ce type d'article et que les produits fabriqués dans l'Union et les produits importés étaient en concurrence directe. Compte tenu de ce qui précède, la demande visant à exclure les marchandises en grès à revêtement spécial de type utilisé pour l'impression par sublimation est rejetée.
(30)
Après la publication des mesures provisoires et, une fois encore, après la notification des conclusions définitives, l'importateur qui avait demandé l'exclusion des articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification de la définition du produit a affirmé que l'analyse provisoire de la Commission à cet égard était faussée parce qu'elle ignorait l'existence de segments de marché, les différences de qualité entre les différents types d'articles pour la table, la nature luxueuse et plus fragile des articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification, ainsi que l'interchangeabilité limitée en raison de la perception par les consommateurs. Il a également affirmé que les articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification pouvaient même être utilisés pour la décoration.
(31)
En ce qui concerne les allégations concernant les différences de qualité entre les différents types d'articles pour la table, et la nature luxueuse et plus fragile des articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification, ces caractéristiques ne sont pas spécifiques aux articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification. Par ailleurs, en ce qui concerne l'interchangeabilité limitée en raison de la perception par les consommateurs, le requérant n'a présenté aucun nouvel argument qui changerait la conclusion du considérant (45) du règlement provisoire selon laquelle le consommateur moyen ne fait pas de différence entre les articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification et d'autres types d'articles pour la table. Enfin, la Commission avait analysé l'existence de segments de marché dans les considérants (157) et (158) du règlement provisoire. Ces arguments ne peuvent donc pas infirmer les conclusions du considérant (45) du règlement provisoire.
(32)
L'affirmation présentée au considérant (50) du règlement provisoire a été développée davantage après l'institution des mesures provisoires. Ces allégations ont été réitérées après la notification des conclusions définitives. L'importateur ayant des installations de production en RPC a fait valoir que les articles pour la cuisine et la table qui sont entièrement vitrifiés et/ou émaillés sur 100 % de leur surface à l'exception de la base ou d'une partie de celle-ci et dont 100 % de la surface vitrifiée/émaillée est d'une couleur autre que blanche devaient être exclus de la définition du produit. Cette allégation a été dûment analysée et l'enquête a montré que les caractéristiques physiques, les processus de production et les utilisations finales de ces produits étaient identiques à ceux d'autres articles vitrifiés et/ou émaillés en céramique pour la table et la cuisine. L'allégation est donc définitivement rejetée.
(33)
La CCCLA a insisté pour que la porcelaine fine à base d'os soit exclue de la définition du produit concerné par l'enquête au motif qu'il s'agit d'un produit de luxe fragile à faible résistance mécanique. Elle a également contesté le fait que ce produit était résistant aux éclats. Cependant, il convient de noter que la CCCLA avait elle-même précédemment déclaré que la porcelaine fine à base d'os offrait une résistance mécanique et aux éclats élevée. Ces déclarations contradictoires ont nui considérablement aux affirmations de la CCCLA. En tout état de cause, les arguments avancés ne modifient pas les conclusions résumées au considérant (28) du règlement provisoire. Par conséquent, la demande concernant l'exclusion de la porcelaine fine à base d'os de la définition du produit est définitivement rejetée.
(34)
La même partie a répété que la porcelaine durable devait être exclue de la définition du produit concerné par la présente enquête. Elle a fait valoir que la déclaration selon laquelle la porcelaine durable ne possédait pas de caractéristiques spécifiques incontestées n'était pas vraie et que cette porcelaine était très robuste en raison d'une teneur en aluminium d'argile de plus de 24 %, elle a ensuite contesté la capacité de l'Union de fabriquer ce produit. Cependant, les différentes observations relatives à la porcelaine durable sont contradictoires en ce qui concerne, par exemple, la proportion de matières premières et la teneur en poudre d'alumine. En outre, il n'a pas été contesté que la porcelaine durable était également fabriquée dans l'Union et que les producteurs de la RPC fabriquaient de la porcelaine durable en concurrence directe avec la porcelaine durable produite dans l'Union ainsi qu'avec d'autres produits concernés par l'enquête. La demande d'exclusion de la porcelaine durable est donc définitivement rejetée.
(35)
Tous les types d'articles en céramique pour la table et la cuisine peuvent être considérés comme des types différents du même produit. Dès lors, l'affirmation formulée après la notification des conclusions provisoires et réitérée après la notification des conclusions définitives selon laquelle l'enquête couvre une large gamme de produits similaires - si bien qu'il serait nécessaire d'effectuer des analyses distinctes concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l'intérêt de l'Union pour chaque segment de produits - s'avère infondée. Une partie qui a affirmé que la définition du produit était trop large a présenté une comparaison de produits avec différents niveaux de décoration, mais ses déclarations relatives à l'utilisation finale (pour le jardin et les enfants dans un cas, pour la décoration dans l'autre cas) sont discutables, étant donné qu'il n'existe pas de démarcation claire entre les produits. De plus, ces déclarations peuvent être considérées davantage comme une confirmation de l'observation formulée au considérant (55) du règlement provisoire. Il convient également de noter qu'un importateur ayant des installations de production en RPC a fait valoir que plus de 99 % des articles en céramique pour la table et la cuisine vendus dans l'Union étaient principalement ou exclusivement blancs. Certaines parties ont contesté le considérant (58) du règlement provisoire au motif que dans le cadre de l'enquête, les institutions n'ont mené aucun test pour vérifier si certaines marchandises n'étaient pas adaptées au libre-échange dans l'Union. Toutefois, ce fait ne porte pas atteinte à la conclusion énoncée dans le considérant (63) du règlement provisoire.
2.3. Conclusion
(36)
Compte tenu de ce qui précède, la définition du produit comprend définitivement les articles en céramique pour la table et la cuisine, à l'exclusion des couteaux en céramique, des moulins à condiments et à épices en céramique ainsi que leurs éléments de broyage en céramique, des éplucheurs en céramique, des aiguiseurs à couteaux en céramique et des pierres à pizza en céramique de cordiérite des types utilisés pour la cuisson de pizzas ou de pains, originaires de la RPC, relevant actuellement des codes NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 et ex 6912 00 90.
(37)
En l'absence d'autres observations relatives au produit concerné et au produit similaire, toutes les autres déterminations figurant aux considérants (24) à (63) du règlement provisoire sont confirmées.
3. DUMPING
3.1. Statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché
(38)
Après notification des conclusions provisoires, un producteur-exportateur, un producteur de l'Union et un importateur ont fait valoir que la décision relative à la demande de statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché avait été prise hors délai, c'est-à-dire après la période de trois mois prévue à l'article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base et que l'enquête devait donc être close sans institution de mesures antidumping. Cette demande avait déjà été formulée au stade provisoire et rejetée par la Commission aux considérants (72) et (73) du règlement provisoire. Après notification des conclusions définitives, cinq autres producteurs-exportateurs ont présenté une demande similaire. Pour étayer leur demande, ils se sont appuyés sur les arrêts de la Cour de Justice dans les affaires Brosmann et Aokang Shoes (4).
(39)
Il est tout d'abord rappelé que les affaires Brosmann et Aokang Shoes ne sont pas pertinentes pour apprécier la légalité de la décision relative au statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché dans la présente enquête, étant donné que ces affaires concernaient a contrario des situations où aucune évaluation n'avait été réalisée par rapport à ce statut.
(40)
En outre, les affaires Brosmann et Aokang Shoes ne sont pas non plus pertinentes en l'espèce, puisque le règlement de base a entre-temps été modifié (5). L'article 2, paragraphe 7, du règlement de base, tel que modifié, dispose que la Commission doit uniquement se prononcer sur le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché dans le cas de sociétés figurant dans un échantillon tiré conformément aux dispositions de l'article 17 du règlement de base et que cette décision doit être prise dans un délai de sept mois ou un délai qui n'excède pas, en tout état de cause, huit mois à compter de l'ouverture de l'enquête. Cette modification est applicable à toutes les enquêtes nouvelles ou en cours à compter du 15 décembre 2012, y compris donc l'enquête présente.
(41)
En tout état de cause, l'interprétation de la jurisprudence selon laquelle il n'y a pas eu d'infraction en soi du droit à une détermination du statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché, nonobstant le fait que le délai de trois mois n'a pas été respecté, doit être acceptée. Par conséquent, la conclusion du considérant (73) du règlement provisoire est maintenue.
(42)
En raison du nombre élevé de demandes d'octroi du statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché et de la nécessité, dans ces conditions, d'effectuer de nombreuses visites de vérification pour examiner ces demandes, la décision n'a pas été prise dans le délai de sept mois. Cependant, les décisions ont été prises dans les huit mois à compter de la date d'ouverture de l'enquête, comme le requiert le règlement de base tel que modifié par le règlement 1168/2012. L'allégation selon laquelle un droit en la matière a été levé avec effet rétroactif n'est pas justifiée, comme expliqué ci-dessus.
(43)
Compte tenu de ce qui précède, la demande visant à clore l'enquête antidumping sans instituer de mesures antidumping, en raison de l'absence de décision à cet effet dans les trois mois, est rejetée.
(44)
Par ailleurs, un producteur-exportateur qui n'a pas été retenu dans l'échantillon et qui n'a pas réussi à démontrer qu'il disposait d'un jeu unique et clair de documents comptables faisant l'objet d'un audit indépendant conforme aux normes comptables internationales et dont la demande de statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché avait donc été rejetée, a maintenu l'affirmation selon laquelle les prétendues erreurs comptables sur la base desquelles sa demande avait été refusée n'étaient pas significatives et que, par conséquent, la décision de refuser l'octroi du statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché était disproportionnée et contraire au principe de proportionnalité. Après notification des conclusions définitives, ce producteur-exportateur a maintenu ses conclusions, mais n'a avancé aucun nouvel argument.
(45)
Les arguments concernant la sévérité avec laquelle les documents comptables ont été jugés sont globalement identiques à ceux formulés lors de l'enquête sur le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché et ont été réfutés par la Commission avant la décision prise en la matière. Néanmoins, en ce qui concerne l'argument selon lequel le refus d'accorder le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché viole le principe de proportionnalité, il convient de rappeler que les critères énoncés à l'article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base sont cumulatifs et, à moins qu'ils ne soient tous remplis, ce statut ne peut être légalement accordé. En outre, étant donné que la charge de la preuve incombe à la société requérant le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché et que la société n'a pas réussi à démontrer qu'elle disposait d'un seul et unique jeu de comptes, la Commission n'avait d'autre possibilité que de refuser l'octroi de ce statut. Par conséquent, la décision de refuser l'octroi de ce statut ne peut être considérée comme une violation du principe de proportionnalité. En tout état de cause, conformément à l'article 2, paragraphe 7, point d), du règlement de base, tel que modifié par le règlement no 1168/2012 (6), lorsque la Commission a limité son examen au moyen d'un échantillonnage, la prise d'une décision sur le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché doit se limiter aux parties incluses dans l'échantillon.
3.2. Traitement individuel (TI)
(46)
Même si seize producteurs-exportateurs ont demandé un traitement individuel, il est rappelé que seules les demandes reçues de la part des sociétés retenues dans l'échantillon ont été examinées conformément à l'article 9, paragraphe 6, du règlement de base et ont été acceptées par la suite. Parmi les onze producteurs-exportateurs restants, sept ont demandé un examen individuel.
(47)
Conformément à l'article 9, paragraphes 5 et 6, du règlement de base, des droits individuels doivent être appliqués aux importations en provenance des exportateurs ou des producteurs qui bénéficient d'un examen individuel, conformément à l'article 17, paragraphe 3, du règlement de base. En conséquence, les quatre sociétés qui ont demandé un traitement individuel, mais pas d'examen individuel, n'ont pas pu bénéficier d'un droit individuel.
(48)
Un producteur-exportateur a fait valoir qu'il avait présenté toutes les informations nécessaires dans les délais impartis et que sa demande de traitement individuel aurait dû être examinée et une marge individuelle établie conformément à l'arrêt de la Cour dans l'affaire Brosmann (7).
(49)
Cet argument ne peut être accepté. Comme la société en question ne figurait pas incluse dans l'échantillon, sa demande de traitement individuel ne pouvait être évaluée que dans le cadre d'un examen individuel, à supposer qu'un tel examen ne soit effectué conformément à l'article 17, paragraphe 3, du règlement de base.
(50)
En l'absence de tout autre commentaire concernant le traitement individuel, les considérants (79) à (81) du règlement provisoire sont confirmés.
3.3. Examen individuel
(51)
Des demandes d'examen individuel conformément à l'article 17, paragraphe 3, du règlement de base ont été présentées par sept producteurs-exportateurs, regroupant dix entités légales. Comme expliqué aux considérants (82) et (83) du règlement provisoire, aucune décision n'a été prise en ce qui concerne ces demandes au stade des mesures provisoires.
(52)
Le 21 décembre 2012, les producteurs-exportateurs ont été informés que leurs demandes d'examens individuels ne pouvaient être acceptées, étant donné qu'elles auraient indûment compliqué la tâche et empêché d'achever l'enquête en temps utile.
(53)
Un producteur-exportateur a fait valoir que, conformément à l'article 17, paragraphe 3, du règlement de base, un examen individuel était un droit légal et que le refus de la Commission d'examiner individuellement les demandes était injustifié puisque, vu les ressources de la Commission, ni le nombre de sociétés, ni l'examen requis ne compliquait indûment la tâche ou empêchait d'achever l'enquête en temps utile. Après notification des conclusions définitives, cet argument a été réitéré, mais aucun autre argument n'a été avancé.
(54)
La décision d'accepter ou non des examens individuels est prise au cas par cas, en tenant compte du nombre de demandes présentées et du temps disponible pour examiner ces demandes. Dans le cas présent, il convient de rappeler que la Commission était légalement tenue de procéder à des examens du statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché auprès de seize entités légales dans la RPC, y compris des sociétés non retenues dans l'échantillon. Compte tenu des contraintes de temps imposées par la procédure juridique, aucun examen individuel n'a pu être réalisé avant les conclusions provisoires. Compte tenu du peu de temps restant pour la suite, du nombre de demandes reçues et des ressources limitées dont disposent les services de la Commission chargés des enquêtes antidumping, il a été conclu que la réalisation d'examens individuels compliquerait indûment la tâche de la Commission dans ce cas.
3.4. Valeur normale
3.4.1. Choix du pays analogue
(55)
Après l'institution des mesures provisoires, le choix d'un pays analogue approprié a fait l'objet d'un examen approfondi. Dans ce contexte, une visite de vérification a été effectuée dans les locaux du producteur-exportateur thaïlandais qui avait soumis une réponse au questionnaire, comme indiqué au considérant (87) du règlement provisoire. Après avoir examiné et vérifié les informations fournies par le producteur thaïlandais ayant coopéré, il a cependant été conclu que le producteur thaïlandais ne pouvait pas fournir des données à un niveau de détail suffisant concernant les types de produits vendus sur le marché intérieur. Par conséquent, l'enquête a montré qu'il convenait d'utiliser le Brésil comme pays analogue le plus approprié.
(56)
Néanmoins, les informations provenant de Thaïlande ont permis d'étayer certains des éléments constatés au Brésil, notamment le niveau de la différence de prix entre les produits de marque et ceux sans marque (voir le considérant (91)).
(57)
À la suite de la notification des conclusions définitives, une association professionnelle s'est manifestée et a contesté le choix du Brésil comme pays analogue approprié. Elle arguait, en substance, que la seule raison ayant présidé au choix du Brésil semblait reposer sur le fait qu'aucun autre pays n'était approprié. Cet argument ne peut être accepté. Il ressort clairement des considérants (84) à (88) du règlement provisoire que le Brésil a été considéré comme un pays analogue approprié sur la base de la situation factuelle de son marché intérieur. Le fait que la Commission ait continué, après l'institution des mesures provisoires, à examiner d'autres pays analogues potentiels ne permet pas de conclure que le Brésil n'est pas un choix pertinent.
(58)
Compte tenu de ce qui précède et en l'absence de tout autre commentaire de fond concernant le choix du Brésil comme pays analogue approprié, les considérants (84) à (88) du règlement provisoire sont confirmés.
3.4.2. Détermination de la valeur normale
(59)
Après la communication des conclusions provisoires, plusieurs parties intéressées ont affirmé que la détermination de la valeur normale était faussée dans la mesure où elle n'avait apparemment pas été déterminée pour les ventes de produits similaires au Brésil, entraînant par conséquent des résultats faussés et inéquitables, en particulier pour les produits en grès et d'autres types de produits qui n'étaient ni fabriqués, ni vendus dans le pays analogue. Certains producteurs-exportateurs ont également fait valoir que la méthode utilisée pour déterminer la valeur normale construite, visée au considérant (94) du règlement provisoire, n'avait pas été communiquée de manière adéquate.
(60)
Les observations reçues après la communication des conclusions provisoires montrent que la méthode utilisée pour déterminer la valeur normale n'était pas entièrement claire pour certaines parties intéressées. Afin de répondre à ces observations, il est en outre expliqué que la méthode utilisée pour déterminer la valeur normale était la suivante.
(61)
Étant donné que toutes les demandes de statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché sont rejetées, la valeur normale pour tous les producteurs-exportateurs chinois de l'échantillon a été établie sur la base des informations communiquées par le producteur dans le pays analogue, conformément à l'article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
(62)
Conformément à l'article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a d'abord examiné si les ventes du produit similaire au Brésil à des acheteurs indépendants étaient représentatives. Les ventes du produit similaire par le producteur brésilien ayant coopéré à l'enquête ont été jugées comme effectuées dans des quantités représentatives sur le marché brésilien par rapport au produit concerné exporté vers l'Union par les producteurs-exportateurs inclus dans l'échantillon. À cet égard, il est rappelé que conformément à l'article 1, paragraphe 4, du règlement de base, on entend par «produit similaire» un produit identique, c'est-à-dire semblable à tous égards au produit considéré, ou, en l'absence d'un tel produit, un autre produit qui, bien qu'il ne lui soit pas semblable à tous égards, présente des caractéristiques ressemblant étroitement à celles du produit considéré.
(63)
La Commission a examiné par la suite si ces ventes pouvaient être considérées comme ayant eu lieu au cours d'opérations commerciales normales, en vertu de l'article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Pour ce faire, elle a déterminé la proportion de ventes bénéficiaires à des clients indépendants. Les opérations de vente ont été jugées bénéficiaires lorsque le prix unitaire était égal ou supérieur au coût de production. Le coût de production du producteur brésilien ayant coopéré a donc été déterminé.
(64)
Cet examen a montré que pour tous les types de produits, plus de 80 % du volume des ventes sur le marché intérieur étaient réalisés à des prix supérieurs au coût unitaire et que le prix de vente moyen pondéré était égal ou supérieur au coût unitaire de production.
(65)
En conséquence, la valeur normale par type de produit a été établie en calculant la moyenne pondérée des prix intérieurs réels de toutes les ventes, indépendamment du fait que ces ventes aient été bénéficiaires ou non. Il s'ensuit que, contrairement à ce qui a été indiqué au considérant (94) du règlement provisoire, aucune valeur normale construite n'a été établie pour les ventes non bénéficiaires.
3.4.3. Prix à l'exportation
(66)
En l'absence d'observations concernant les prix à l'exportation, le considérant (95) du règlement provisoire est confirmé.
3.4.4. Comparaison
(67)
À la suite de la communication des conclusions provisoires, plusieurs parties intéressées ont affirmé que, généralement, la méthode utilisée pour comparer la valeur normale et le prix à l'exportation était erronée car elle ne comparait pas des produits similaires et que la base sur laquelle des ajustements ont été réalisés n'était pas suffisamment expliquée. Plus particulièrement, un producteur-exportateur a fait valoir que pour les produits en grès qui n'étaient ni fabriqués, ni vendus par le producteur analogue, la Commission aurait dû comparer le prix à l'exportation avec le prix intérieur de la faïence, dûment ajusté, plutôt que de construire une valeur normale. En outre, plusieurs producteurs-exportateurs ont fait valoir que pour plusieurs autres types de produits qui étaient fabriqués et vendus par des producteurs-exportateurs, une comparaison entre le prix à l'exportation et un prix moyen par kilo pour un type de produit générique vendu au Brésil, reposant uniquement sur le type de matériau céramique utilisé, avait conduit inévitablement à une comparaison entre des produits qui n'étaient pas similaires et avait donc donné un résultat erroné. En outre, un producteur-exportateur a affirmé que l'ajustement au titre de la valorisation liée aux marques conformément à l'article 2, paragraphe 10, point k), était sous-estimé, tandis qu'un autre a affirmé que le niveau de cet ajustement n'était pas fondé sur des données fiables ou motivées et n'était donc pas justifié. Le même producteur-exportateur a également fait valoir que ses prix à l'exportation devaient être corrigés au titre de différences de quantités vendues à des stades commerciaux différents. Enfin, plusieurs parties intéressées ont affirmé que la méthode utilisée pour procéder à des ajustements au titre de différences dans les caractéristiques physiques n'était pas fondée et que les données ayant fait l'objet de ces ajustements n'étaient pas clairement définies.
(68)
Compte tenu des observations reçues, la méthode utilisée pour la comparaison des prix et les ajustements aux fins de la comparabilité des prix, conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base, a été révisée. Plus particulièrement, pour les produits qui, au stade provisoire, ont été comparés sur la base du prix moyen par kilo pour un produit générique reposant uniquement sur le matériau céramique utilisé, la comparaison a été effectuée avec le produit le plus ressemblant (voir le considérant (77)), ce qui a permis d'améliorer la précision et l'équité de la comparaison des prix.
(69)
La valeur normale et le prix à l'exportation ont été comparés sur une base départ usine. Les marges de dumping ont été établies en comparant les prix départ usine individuels des exportateurs figurant dans l'échantillon aux prix de vente intérieurs du producteur analogue du produit similaire. Cependant, certaines opérations d'exportation concernaient des types de produits atypiques, comme des ronds de serviettes, des porte-couteaux ou des supports de théière, pour lesquels il n'était pas possible de garantir une comparaison équitable. Par conséquent, en tenant également compte du fait que ces opérations étaient négligeables car, dans l'ensemble, elles ne représentaient que moins de 0,5 % du volume des exportations, elles ont été exclues.
(70)
Aux fins d'une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l'exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d'ajustements, des différences affectant les prix et la comparabilité des prix, conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements ont été effectués, le cas échéant, pour tenir compte du stade commercial, des différences dans les caractéristiques physiques et d'autres facteurs influant sur la comparabilité des prix, notamment la valorisation liée aux marques.
(71)
Premièrement, il a été examiné si un ajustement au titre de l'article 2, paragraphe 10, point a), du règlement de base était justifié par rapport aux différences de caractéristiques physiques.
(72)
Dans les cas où la valeur normale a été déterminée sur la base du produit le plus ressemblant (voir le considérant (68)), un ajustement a été réalisé au titre de différences dans les caractéristiques physiques, afin de garantir une comparabilité des prix équitable entre les produits similaires.
(73)
En ce qui concerne les produits en grès, leur prix à l'exportation a été comparé aux prix de vente intérieurs du produit le plus ressemblant fabriqué et vendu dans le pays analogue, à savoir le prix de vente, tel que majoré de 5 %, des produits fabriqués en faïence plutôt qu'en grès, mais identiques à tous les autres égards, afin de rendre compte de la différence de prix entre le grès et la faïence.
(74)
Un producteur-exportateur affirme que les coûts de production et le prix de vente au détail des produits en faïence sont supérieurs à celui des articles en grès. En conséquence, le prix à l'exportation de ses produits en grès aurait dû être revu à la baisse plutôt que majoré. À l'appui de cette allégation, il se fonde, en substance, sur ses propres estimations des coûts de production d'articles en faïence ou en grès et sur un extrait d'une liste des prix de détail d'articles en faïence ou en grès.
(75)
Ces informations, qui ont été fournies à un stade très tardif de la procédure et seulement après la notification des conclusions définitives, contrastent de manière flagrante avec les informations qui ont été communiquées à la Commission par d'autres parties intéressées tout au long de l'enquête, à savoir le plaignant, l'industrie de l'Union et le producteur du pays analogue. Toutes ces parties ont indiqué que les articles en grès présentent une qualité supérieure, c'est-à-dire plus durable, à celle des articles en faïence et qu'ils sont plus chers à fabriquer, étant donné que les articles en grès sont en fait fabriqués à partir d'argile cuite à haute température et les articles en faïence à partir d'argile cuite à basse température. Par conséquent, les articles en grès peuvent en général être vendus à un prix plus élevé. Ces considérations ont été confirmées par les informations disponibles publiquement sur le marché.
(76)
Il convient en outre de noter que le producteur-exportateur en question ne produit pas lui-même d'articles en faïence et n'a ainsi fourni qu'une estimation de leurs coûts de production. En outre, la liste de prix présentée ne démontre pas de manière concluante que les articles en faïence sont généralement plus coûteux que les articles en grès. Par conséquent, les éléments fournis ne sont pas de nature à établir que l'ajustement opéré pour comparer de manière équitable la valeur normale et le prix à l'exportation des articles en grès sont erronés et l'argument est par conséquent rejeté.
(77)
En ce qui concerne d'autres types de produits pour lesquels la comparaison au stade provisoire reposait uniquement sur le prix moyen par kilo et le matériau céramique utilisé, la Commission a effectué une analyse approfondie des types de produit concernés et a comparé les prix à l'exportation avec le type de produit le plus ressemblant fabriqué et vendu dans le pays analogue. Lorsqu'une seule caractéristique physique mineure était différente, par exemple le type de vitrage ou de décoration, alors que toutes les autres caractéristiques de base du type de produit étaient identiques, le prix de vente du type de produit le plus ressemblant a été ajusté en fonction de la différence de prix constatée pour la différence de caractéristique physique. Pour d'autres types de produits, lorsque plus d'une caractéristique physique était différente, le prix à l'exportation a été comparé au prix de vente moyen du produit le plus ressemblant. Pour ces types de produits, le produit le plus ressemblant partageait plusieurs ou l'ensemble des caractéristiques physiques de base suivantes: matériau céramique, type d'article, forme de base, décoration et vitrage.
(78)
Deux producteurs-exportateurs figurant dans l'échantillon ont demandé que, comme pour les ajustements opérés dans les cas où une seule caractéristique physique mineure était différente, un ajustement soit également effectué dans le cas où plus d'une caractéristique physique du produit le plus ressemblant différait.
(79)
Il est rappelé que dans le cas où une seule caractéristique physique mineure différait, le prix de vente du produit le plus ressemblant a été corrigé pour tenir compte de la différence de prix constatée pour la différence en question, tandis que - lorsque plusieurs caractéristiques physiques étaient différentes - la comparaison a été effectuée sur la base du prix de vente moyen du produit doté de caractéristiques physiques identiques. Par conséquent, dans ce dernier cas, aucun ajustement des prix n'a été requis en raison de différences physiques entre produits similaires, dans la mesure où ils présentent les mêmes caractéristiques physiques de base. Dès lors, cet argument ne saurait être accepté.
(80)
L'un des producteurs-exportateurs mentionnés ci-dessus a également demandé des ajustements complémentaires au titre des différences de caractéristiques physiques en ce qui concerne le poids et la blancheur du produit concerné. Il a affirmé utiliser des matières premières bas de gamme et que, par conséquent, le coût et le prix de ses produits sont moins élevés que ceux du produit similaire fabriqué dans le pays analogue. Son prix à l'exportation devrait donc être corrigé d'un montant raisonnable. À cet égard, il convient de rappeler tout d'abord que l'entreprise ne s'est pas vu accorder le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché et que ses coûts de production n'ont donc pas été vérifiés. En outre, l'affirmation selon laquelle ses produits sont environ 5 % plus lourds que les produits types n'était attestée par aucun document vérifiable ni pièce justificative et a donc été considérée comme dénuée de fondement. Concernant la blancheur, étant donné que ce producteur-exportateur a admis dans ses observations que ses produits sont de blancheur normale, il n'a pu expliquer pourquoi il estimait qu'un ajustement devait être effectué à cet égard. Par conséquent, ces demandes sont rejetées.
(81)
Un autre producteur-exportateur a soutenu que la Commission avait omis de comparer certaines de ses ventes à l'exportation avec la valeur normale du produit le plus ressemblant. Ces exportations concernaient des ventes de produits décorés via un opérateur indépendant qui aurait fourni la décoration (decal) à titre gratuit. Par conséquent, le prix à l'exportation n'incluait pas le coût de la décoration et aurait donc dû être comparé à la valeur normale déterminée pour les produits non décorés ou, à titre subsidiaire, à une valeur normale moyenne d'articles décorés et non décorées.
(82)
Il convient de rappeler que le coût de production n'est pas un élément pertinent pour la comparabilité des prix, qui est exclusivement fondée sur une comparaison entre la valeur normale et le prix à l'exportation de produits similaires. Il ressort également des informations fournies que les produits exportés en question ont effectivement été décorés sans que le producteur-exportateur n'ait pris en charge l'intégralité des coûts liés à la potentielle valeur ajoutée de la décoration. Toutefois, il ne s'agit pas d'un facteur susceptible de justifier un ajustement des prix en vue de tenir compte des différences de caractéristiques physiques avec le produit similaire dans le pays analogue. En tout état de cause, étant donné le stade tardif de la procédure auquel cette demande a été formulée, les données fournies à l'appui de la demande ne peuvent être vérifiées. Par conséquent, la demande a été rejetée.
(83)
Compte tenu de la grande variété de combinaisons possibles d'ensembles d'articles en céramique pour la table fabriqués et vendus, en RPC, d'une part, et au Brésil, d'autre part, il a été jugé nécessaire de grouper différents ensembles en fonction du nombre et du type d'articles combinés dans un ensemble, afin de parvenir à une comparabilité des prix équitable. Le prix de vente moyen pratiqué sur le marché intérieur du pays analogue pour les différentes combinaisons d'ensembles groupés a été comparé avec le prix à l'exportation de combinaisons d'ensembles relevant de ces groupes.
(84)
Un producteur-exportateur a soutenu qu'en raison de la grande variété des éventuelles combinaisons de produits constituant un ensemble, la méthode de groupement ne permet pas de comparer les prix de manière équitable, car elle ne tient aucun compte des caractéristiques de chaque pièce faisant partie d'un ensemble. Par conséquent, le producteur-exportateur estimait que les ensembles devaient être exclus du calcul de la marge de dumping.
(85)
Il est rappelé que le calcul du dumping concernant les ensembles est établi sur la base d'une comparaison de la moyenne des prix par kg et non unité par unité. Il n'est donc pas nécessaire d'établir l'exacte combinaison des différentes pièces dans chaque ensemble pour comparer les prix des ensembles de manière équitable. La méthode de groupement utilisée tient compte des caractéristiques de base des différentes combinaisons, dans la mesure où les ensembles sont identifiés comme, par exemple, services à café et/ou à thé, services à dîner ou autres ensembles et tient également compte du nombre d'éléments combinés. Dans ces conditions, il est considéré qu'une comparaison équitable a été effectuée en ce qui concerne les ensembles, au sens de l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Il s'ensuit que cette demande ne saurait être acceptée.
(86)
En outre, comme indiqué au considérant (99) du règlement provisoire, l'enquête a établi que les producteurs-exportateurs chinois classaient généralement leurs produits en plusieurs catégories (jusqu'à cinq catégories, de A à E), moyennant des écarts de prix sensibles. La grande majorité des exportations vers l'Union correspond cependant à des produits de catégorie A, B ou C, éventuellement combinés les uns aux autres. Ce classement n'est cependant ni universel ni basé sur des normes universellement reconnues dans cette branche d'activité, mais il est plutôt spécifique aux entreprises et permet des distinctions de prix. Par ailleurs, le producteur du pays analogue ne commercialise que l'équivalent de la catégorie A sur le marché intérieur brésilien, ce qui a donc affecté la comparabilité des prix. De ce fait, le prix à l'exportation a été révisé à la hausse, au niveau des produits chinois de catégorie A, pour être comparable au produit vendu par le producteur analogue sur le marché brésilien. Le niveau de cet ajustement a été établi individuellement pour chacune des sociétés incluses dans l'échantillon, le cas échéant, et en fonction de la différence de prix réel et vérifié entre les différentes catégories.
(87)
Après notification des conclusions définitives, un producteur-exportateur de l'échantillon s'est manifesté et a déclaré qu'une partie de ses ventes à l'exportation effectuées par l'intermédiaire d'un opérateur indépendant a consisté en une combinaison de catégories A et B et devait donc aussi bénéficier d'un ajustement au niveau de prix de la catégorie A. Il a soutenu que la différence de prix s'élevait à 25 % et a fourni des copies de factures et des relevés de prix comme éléments de preuve à l'appui.
(88)
Toutefois, ces informations n'ont été fournies ni durant l'enquête, dont fait partie la visite de vérification, ni après la notification des conclusions provisoires de la Commission. Au contraire, ce producteur a indiqué, pendant toute la durée de l'enquête, qu'il n'exportait que des produits de catégorie A. Hormis un petit nombre de relevés de prix, aucune liste de prix complète n'a été fournie afin de quantifier la prétendue différence de prix entre les différentes catégories, malgré les demandes en ce sens reprises dans le questionnaire. Dans ces conditions et étant donné que les informations ont été communiquées à un stade très avancé de la procédure, la fiabilité desdites informations n'est pas assurée et ne peut en tout état de cause être vérifiée. Par conséquent, la demande a été rejetée.
(89)
Deuxièmement, comme décrit au considérant (98) du règlement provisoire, il a été examiné si un ajustement au titre du stade commercial, conformément à l'article 2, paragraphe 10, point d), du règlement de base était justifié. Il s'est avéré que le prix à l'exportation était pratiqué à un stade commercial différent de la valeur normale, puisque les exportations chinoises étaient essentiellement réalisées auprès de grossistes, alors que les ventes intérieures dans le pays analogue étaient effectuées auprès de détaillants. L'enquête a établi en outre que sur les deux marchés, les différences relatives aux circuits de distribution influaient sur le niveau des prix et donc sur la comparabilité des prix à l'exportation avec la valeur normale. Par conséquent, pour comparer équitablement le prix à l'exportation à la valeur normale, cette dernière a été déterminée par type de produit et ajustée pour chaque stade commercial en utilisant les écarts de prix constatés entre les différents stades commerciaux dans le pays analogue. Il est rappelé que, le cas échéant, un autre ajustement au titre du stade commercial a été effectué dans le règlement provisoire sur la base des écarts de prix déterminés en ce qui concerne les volumes commercialisés à chaque stade commercial (considérant (98) du règlement provisoire). Cet autre ajustement a été considéré comme justifié, étant donné que l'enquête, au stade provisoire, a démontré que la majorité des ventes chinoises à l'exportation étaient réalisées pour des grands volumes, alors que la majorité des ventes intérieures étaient réalisées en petites quantités, ce qui se traduisait par des écarts de prix pour un même stade commercial. Cependant, une enquête plus approfondie et une analyse plus détaillée des opérations de ventes intérieures dans le pays analogue ont démontré, contrairement aux conclusions provisoires, que le rapport entre les petits et les grands volumes vendus par le producteur analogue était similaire à celui des producteurs-exportateurs chinois. Par conséquent, cet ajustement n'est plus considéré comme approprié ou justifié.
(90)
Troisièmement, comme cela est décrit au considérant (100) du règlement provisoire, l'enquête a fait apparaître que le producteur brésilien ne vendait que des produits de marque sur son marché intérieur, alors que les producteurs-exportateurs chinois n'exportaient pas de tels produits, mais plutôt des produits de marque distributeur ou des articles de table et de cuisine génériques. Normalement, les consommateurs associent les produits de marque à un certain prestige, à une assurance de qualité et de design, ce qui justifie un prix plus élevé, alors que les produits génériques et/ou de marque distributeur - tout en ayant les mêmes caractéristiques physiques et techniques - sont généralement commercialisés à des prix sensiblement moins élevés. S'il est habituellement difficile de quantifier exactement, de façon abstraite, la valeur ajoutée d'un produit de marque, cette dernière variant d'une marque à l'autre et dépendant de nombreux facteurs, tels que la perception par les consommateurs, la reconnaissance de la marque et d'autres éléments non quantifiables, le producteur brésilien a confirmé, dans le cas présent, que ses produits de marque pouvaient être vendus sur le marché brésilien à des prix sensiblement supérieurs à ceux d'autres produits sans marque. En outre, un rapport concernant le marché brésilien des articles pour la cuisine et la table a confirmé que les clients brésiliens attachaient beaucoup d'importance aux marques et que le producteur brésilien analogue était un producteur bien connu, implanté dans le pays de longue date. Par conséquent, un ajustement à la baisse de 40 % du prix de vente intérieur a été apporté à la valeur normale conformément à l'article 2, paragraphe 10, point k), du règlement de base.
(91)
En ce qui concerne l'ajustement susmentionné, il est rappelé que deux producteurs-exportateurs ont contesté la base sur laquelle l'ajustement a été effectué ainsi que le niveau de l'ajustement (voir le considérant (67)). Il est cependant incontestable que le prix de vente d'un produit de marque est plus élevé que celui d'un produit identique sans marque et que la comparabilité des prix est donc affectée. Par ailleurs, outre les informations fournies par le producteur dans le pays analogue, les données relatives au prix réel et vérifié fournies par un producteur ayant coopéré en Thaïlande, ainsi que les informations reçues d'un producteur de l'Union après la communication des conclusions provisoires, ont confirmé que le niveau de l'ajustement était approprié. En particulier, la situation commerciale en Thaïlande s'est avérée comparable à celle du marché brésilien, puisqu'il n'y existe également qu'un petit nombre de marques bien connues, établies de longue date. Dès lors, ces arguments ne peuvent être acceptés.
(92)
À la suite des conclusions définitives, aucun producteur-exportateur n'a maintenu son objection à cette correction, alors que l'association des plaignants a fait valoir que l'ajustement au titre de la valorisation liée aux marques était trop élevé, notamment en ce qui concerne certains produits qui ne sont pas en porcelaine. Pour étayer leur argument, les plaignants ont renvoyé aux listes de prix et aux informations fournies par certains producteurs de l'Union.
(93)
Si les données soumises confirment les conclusions de la Commission, selon lesquelles la valeur ajoutée d'une marque sur tout marché est spécifique à l'entreprise/la marque concernée, les données en question ne sont pas de nature à remettre en cause le niveau de l'ajustement qui a été déterminé pour les produits de marque vendus par le producteur analogue sur le marché intérieur brésilien, étant donné que les données fournies ne concernaient que le marché de l'Union. Compte tenu du nombre élevé de producteurs de l'Union, de la diversité du marché de l'Union (différences régionales et attachement aux marques) et de la part de marché élevée des importations chinoises, la situation du marché de l'Union est sensiblement différente de celle du Brésil. Par conséquent, à la lumière des considérants (90) et (91), l'argument avancé ne peut pas être accepté.
(94)
Comme cela est décrit au considérant (101) du règlement provisoire, d'autres ajustements ont été réalisés, le cas échéant, au titre des frais de transport et d'assurance, des frais de manutention et des frais accessoires, des coûts d'emballage, des coûts du crédit ainsi que des frais et commissions bancaires dans tous les cas où il a été constaté qu'ils affectaient la comparabilité des prix.
3.5. Marges de dumping
(95)
En l'absence de commentaires, la méthode utilisée pour calculer les marges de dumping décrites aux considérants (102) à (105) du règlement provisoire est confirmée.
(96)
Après la communication des conclusions provisoires, la Commission a été informée que certaines sociétés commerciales, qui ne produisent pas le produit concerné, avaient été citées par erreur à l'annexe I du règlement provisoire et donc soumises à un droit antidumping établi pour les producteurs-exportateurs ayant coopéré. La Commission a informé ces sociétés qu'elle avait l'intention de les retirer de l'annexe I et leur a accordé la possibilité de formuler des commentaires. Après avoir examiné les observations reçues, plusieurs entreprises commerciales ont été retirées de la liste figurant à l'annexe 1. Le cas échéant, elles ont été remplacées par le producteur-exportateur lié ayant coopéré.
(97)
Compte tenu des ajustements de la valeur normale et du prix à l'exportation, tels que mentionnés aux considérants (67) à (94), et en l'absence de tout autre commentaire, les marges de dumping définitives, exprimées en pourcentage du prix CAF frontière de l'Union, avant dédouanement, s'établissent comme suit:
Société
Droit (en %)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Producteurs-exportateurs ayant coopéré ne figurant pas dans l'échantillon
17,9
Toutes les autres sociétés
36,1
4. PRÉJUDICE
4.1. Période considérée
(98)
Après notification des conclusions définitives, plusieurs parties intéressées ont répété que la période considérée aurait dû débuter en 2009 et non en 2008, étant donné que la crise économique aurait débuté elle aussi en 2008, si bien que la tendance 2009-2011 serait claire. Sur ce point, il convient de noter que 2009 ne constitue pas une année plus appropriée pour faire débuter la période considérée, puisque les effets de la crise économique se sont fait pleinement sentir au cours de cette année, ce qui a entraîné une baisse sensible de la consommation par rapport à 2008. La demande est donc définitivement rejetée.
4.2. Production et industrie de l'Union
(99)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont contesté la méthode de calcul de la production de l'Union énoncée au considérant (108) du règlement provisoire. Plusieurs parties intéressées ont repris ces observations après la notification des conclusions définitives. Elles ont notamment considéré que l'exigence en vigueur n'aurait pas été respectée par les plaignants, étant donné que les statistiques PRODCOM disponibles suggèrent un niveau de production de l'Union beaucoup plus élevé pour le produit similaire que le chiffre de 240 200 tonnes mentionné dans le considérant en question, si bien que les plaignants représenteraient moins de 25 % de la production du produit similaire dans l'Union. Ces parties ont calculé le chiffre de la production de l'Union, qui s'établirait à 313 187 tonnes durant la PE, en utilisant des données PRODCOM complètes sur les articles en porcelaine pour la table et la cuisine et en effectuant une correction à la baisse de 20 % pour tenir compte des articles pour la table et la cuisine qui ne sont pas en porcelaine, par analogie avec la méthode appliquée par le plaignant et dans l'enquête destinée à établir les volumes d'importation.
(100)
À cet égard, il convient tout d'abord de noter que, dans le cadre de l'analyse légale d'une plainte antidumping et conformément à l'article 5, paragraphe 4, du règlement de base, les services de la Commission ont procédé à un examen approfondi de la représentativité avant l'ouverture de l'enquête. La Commission a analysé les données présentées dans la plainte, elle a contacté tous les producteurs connus de l'Union et leur a demandé de fournir également des données sur la production, ainsi que leur avis concernant la plainte, en les invitant à aider la Commission à identifier d'autres producteurs potentiels, le cas échéant. Des associations de producteurs ont également fourni des informations sur la production.
(101)
En ce qui concerne cette affirmation, il convient de noter en outre que la source des données et la méthode utilisées pour calculer le chiffre de la production de l'Union pour chaque année de la période considérée ont également été expliquées au considérant (107) du règlement provisoire. En d'autres termes, conformément à ce qui avait été fait au stade de la plainte, ce chiffre repose sur des données fournies par les associations européennes et nationales, moyennant des vérifications croisées avec les données soumises par différents producteurs et avec des sources statistiques (notamment la PRODCOM).
(102)
Comme l'ont expliqué les plaignants durant l'enquête, les données fournies par une association européenne avaient été basées, en ce qui concerne les produits en porcelaine, sur des données PRODCOM relatives aux articles pour la cuisine et la table, étant donné que le code PRODCOM de ce produit correspondait aux produits en porcelaine couverts par l'enquête. Pour ce qui est des produits qui ne sont pas en porcelaine, la PRODCOM n'a pas pu être utilisée, car elle couvre beaucoup plus de produits manufacturés que les produits visés par l'enquête. Pour ces produits, les associations nationales ont donc collecté les données pertinentes en se basant sur leur connaissance approfondie des marchés concernés et ces informations ont fait l'objet de vérifications croisées, effectuées par l'association européenne avant transmission des totaux à la Commission. Ces chiffres ont été actualisés durant l'enquête. En outre, une liste de tous les producteurs connus figurait dans le fichier non confidentiel et l'attention de la Commission n'a été attirée que sur l'existence de trois producteurs supplémentaires en Roumanie. La disparité entre les statistiques PRODCOM et le chiffre de 240 200 tonnes provient du fait que la définition du produit concerné par cette enquête ne correspond pas aux codes de données des statistiques PRODCOM relatifs aux produits qui ne sont pas en porcelaine, c'est-à-dire que la définition est beaucoup plus restreinte. En ce qui concerne les statistiques des importations d'Eurostat, cette différence pourrait effectivement être gommée en réalisant une correction à la baisse de 20 %, mais un tel procédé n'était pas judicieux dans le cas des chiffres de la production de l'UE déclarés dans la base de données PRODCOM. En particulier les chiffres PRODCOM de deux États membres seraient alors grossièrement surestimés si la même méthode était appliquée.
(103)
Par conséquent, la méthode utilisée par les parties concernées, telle qu'elle est visée au considérant (99), est biaisée. De plus, aucun élément n'a été fourni qui donnerait à penser à une sous-estimation de la production telle qu'elle est déclarée par les différents États membres, y compris les deux qui sont mentionnés ci-dessus, et incluse dans le fichier non confidentiel. Il convient en outre de noter que, dans le cas de certains États membres, les données fournies par l'association européenne et utilisées dans la présente enquête faisaient apparaître des chiffres sensiblement supérieurs à ce qu'ils auraient été si l'on avait utilisé des données PRODCOM corrigées. Compte tenu de ce qui précède, il n'y a aucune raison de douter des chiffres de la production qui ressortent de la présente enquête ou du résultat de l'examen approfondi.
(104)
En l'absence de tout autre commentaire, les considérants (107) et (108) du règlement provisoire sont confirmés.
4.3. Consommation de l'Union
(105)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont contesté les chiffres de la consommation de l'Union présentés au considérant (110) du règlement provisoire. Cet argument reposait sur l'utilisation erronée des données statistiques PRODCOM pour la production et les ventes de l'Union, comme cela est expliqué au point 4.2 ci-dessus, et il est donc rejeté.
(106)
Cependant, en vérifiant à nouveau les statistiques d'Eurostat relatives aux importations, il a été constaté qu'elles avaient été mises à jour depuis l'institution des mesures provisoires, entraînant dès lors des modifications mineures. Par conséquent, dans un souci d'exhaustivité, sur la base de la mise à jour des statistiques d'Eurostat relatives aux importations et des observations concernant les ventes de l'industrie de l'Union sur son marché intérieur, il apparaît que la consommation de l'Union a évolué comme suit:
Tableau 1
Volume (en tonnes)
2008
2009
2010
PE
Consommation de l'Union
826 897
687 587
750 828
727 411
Indice (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
En l'absence de tout autre commentaire, les considérants (109), (111) et (112) du règlement provisoire sont confirmés.
4.4. Importations en provenance du pays concerné
4.4.1. Volume, prix et part de marché des importations ayant fait l'objet d'un dumping en provenance du pays concerné
(108)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont contesté les chiffres présentés au considérant (113) du règlement provisoire. Cette allégation reposait sur l'utilisation erronée des données statistiques PRODCOM et est donc rejetée.
(109)
Sur la base de la mise à jour des statistiques d'Eurostat relatives aux exportations (voir le considérant (106)), le volume, la part de marché et le prix moyen des importations du produit concerné ont évolué comme suit:
Tableau 2
Importations en provenance de la RPC
2008
2009
2010
PE
Volume des importations (en tonnes)
535 593
449 325
516 624
486 170
Indice (2008 = 100)
100
84
96
91
Part de marché (en %)
64,8
65,3
68,8
66,8
Prix moyen à l'importation (en EUR/tonne)
1 274
1 307
1 473
1 498
Indice (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Les volumes, les valeurs et les tendances mis à jour sont presque identiques à ceux analysés dans le règlement provisoire. La part de marché des importations chinoises s'est accrue de 64,8 % en 2008 à 66,8 % durant la PE. Le prix à l'importation a augmenté de près de 18 % durant la période considérée, passant de 1 274 EUR/tonne à 1 498 EUR/tonne.
(111)
Une partie a allégué une absence totale de corrélation entre les prix et les volumes des importations chinoises. À cet égard, conformément à l'article 3, paragraphe 3, du règlement de base, on examinera s'il y a eu augmentation notable des importations faisant l'objet d'un dumping, soit en quantités absolues, soit par rapport à la production ou à la consommation dans l'Union. En ce qui concerne l'effet des importations faisant l'objet d'un dumping sur les prix, on examinera s'il y a eu, pour les importations faisant l'objet d'un dumping, sous-cotation notable du prix par rapport au prix d'un produit similaire de l'industrie de l'Union ou si ces importations ont, d'une autre manière, pour effet de déprimer sensiblement les prix ou d'empêcher dans une mesure notable des hausses de prix qui, sans cela, se seraient produites. Aucun de ces facteurs ne constitue en lui-même une base de jugement déterminante.
(112)
Dans le contexte décrit ci-dessus, il convient de souligner les éléments suivants. Tout d'abord, au moment où la consommation de l'Union s'est redressée (2009-2010), le prix des importations chinoises a considérablement augmenté - ce qui donnerait à penser qu'il y a une corrélation. Mais plus important encore, l'évolution des prix chinois au cours de la période considérée devait être évaluée dans le contexte de la différence de prix très importante qui existait déjà en 2008 et qui est illustrée par les prix moyens des importations chinoises (tableau 2) et les prix de vente moyens de l'Union (tableau 9), indiqués dans le règlement provisoire. Ces écarts de prix substantiels sont confirmés par les niveaux élevés de sous-cotation durant la PE. La hausse de prix n'a donc pas empêché les importations chinoises de gagner des parts de marché au cours de la période considérée. En effet, ces importations ont continué d'exercer une forte pression sur les prix de l'industrie européenne, qui ont chuté de 12 % au cours de la période considérée. Par conséquent, cet argument ne peut être accepté.
(113)
En ce qui concerne l'évolution des prix à l'importation (à la hausse) et des volumes d'importation (à la baisse) entre 2008 et 2011, puis en 2012, qui a été mise en évidence par un groupe de producteurs-exportateurs chinois figurant dans l'échantillon, la tendance observée d'une hausse des prix moyens à l'importation ne porte pas atteinte à la constatation d'un dumping préjudiciable durant la PE. En ce qui concerne l'évolution des volumes d'importation chinois, et comme cela est déjà souligné au considérant (114) du règlement provisoire et au considérant (109) du présent règlement, l'indicateur de part de marché fait apparaître une hausse de deux points de la part de marché des importations chinoises. Par ailleurs, et comme il est expliqué plus en détail aux considérants (116) et (117) du règlement provisoire et au considérant (111), les importations chinoises ont entraîné une sous-cotation importante des prix.
4.4.2. Sous-cotation des prix
(114)
Après la communication des conclusions provisoires, plusieurs parties intéressées ont demandé des informations sur la méthode de calcul de la sous-cotation en plus de celles déjà fournies au considérant (116) du règlement provisoire. Dans la mesure où la nature sensible de ces informations et l'anonymat accordé aux producteurs de l'Union le permettaient, des informations supplémentaires ont été fournies.
(115)
Par analogie à la décision prise après l'institution de mesures provisoires visant à exclure certains produits «atypiques» des relevés d'exportation dans le but de calculer le dumping (voir le considérant (69)), ces produits ont également été exclus des relevés d'exportation utilisés pour la détermination du préjudice. Ce changement n'a eu qu'une faible incidence sur les marges de sous-cotation, lesquelles restaient donc dans la même gamme que celle indiquée au considérant (117) du règlement provisoire.
(116)
En l'absence de tout autre commentaire, les considérants (113) à (117) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5. Situation de l'industrie de l'Union
4.5.1. Généralités
(117)
Plusieurs parties ont déclaré que l'amélioration de plusieurs facteurs de préjudice entre 2009 ou 2010 et la période d'enquête démontrait que la situation de l'industrie de l'Union évoluait de manière positive. Toutefois, il convient de noter que cette analyse est incomplète et qu'elle ne tient pas compte de l'évolution de ces facteurs au cours de l'ensemble de la période considérée. Les explications données au considérant (23) du règlement provisoire doivent également être prises en considération à cet égard.
(118)
À la demande d'une partie intéressée, il est confirmé que les indicateurs macroéconomiques ont été évalués au niveau de l'industrie de l'Union dans son ensemble, tandis que les indicateurs microéconomiques ont été analysés au niveau des producteurs de l'Union inclus dans l'échantillon, qui comprenait des sociétés n'étant pas à l'origine de la plainte.
(119)
La CCCLA a fait valoir que les indicateurs microéconomiques et macroéconomiques présentés dans le règlement provisoire n'étaient pas représentatifs, puisque le total de la production de l'Union serait nettement plus élevé que les chiffres utilisés dans la présente enquête. Toutefois, au vu de l'analyse et des conclusions tirées au point 4.2 ci-dessus, cet argument est rejeté.
(120)
En l'absence de tout autre commentaire, les considérants (118) à (121) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5.2. Indicateurs macroéconomiques
4.5.2.1. Production, capacités de production et utilisation des capacités
(121)
Comme mentionné au point 4.1 ci-dessus, plusieurs importateurs ont contesté les chiffres de production présentés au considérant (122) du règlement provisoire. Toutefois, ces chiffres ont fait l'objet d'une vérification croisée et sont confirmés.
(122)
En l'absence de tout autre commentaire, les considérants (122) à (124) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5.2.2. Volumes des ventes et part de marché
(123)
La mise à jour du tableau 2 n'a aucune incidence sur les tableaux 4 et 5 du règlement provisoire.
(124)
En l'absence de commentaires pertinents concernant les volumes des ventes et la part de marché, les considérants (125) et (126) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5.2.3. Emploi et productivité
(125)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont contesté les chiffres de l'emploi et de la productivité présentés aux considérants (127) et (128) du règlement provisoire, affirmant qu'ils n'étaient pas conformes à la situation décrite par certaines statistiques d'Eurostat (8).
(126)
Toutefois, les chiffres de ces deux indicateurs ont fait l'objet d'une vérification croisée et ont été réputés exacts. Les chiffres avancés par les parties étaient trop élevés et n'étaient pas liés à la production du produit similaire. En l'absence de tout autre commentaire concernant l'emploi et la productivité, les considérants (127) à (128) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5.2.4. Ampleur de la marge de dumping
(127)
En l'absence de tout commentaire concernant l'ampleur de la marge de dumping, le considérant (129) du règlement provisoire est confirmé.
4.5.3. Indicateurs microéconomiques
4.5.3.1. Stocks
(128)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont contesté les chiffres relatifs aux stocks, présentés au considérant (130) du règlement provisoire, ainsi que leur pertinence par rapport à des données publiques concernant certains producteurs de l'Union. Ils ont également contesté l'affirmation selon laquelle l'industrie de l'Union fonctionnait sur la base de commandes.
(129)
En ce qui concerne le fonctionnement sur la base de commandes, l'enquête a confirmé que les producteurs de l'Union inclus dans l'échantillon travaillaient effectivement de cette manière et qu'il s'agissait d'une pratique normale dans le secteur. En outre, les chiffres relatifs aux stocks fournis dans le règlement provisoire reposaient sur le chiffre des stocks vérifié émanant des producteurs de l'Union inclus dans l'échantillon, considéré comme le chiffre le plus fiable.
(130)
Après notification des conclusions définitives, les observations susmentionnées ont été reprises, mais aucun argument nouveau n'a été avancé. En l'absence de tout autre commentaire concernant les stocks, le considérant (130) du règlement provisoire est confirmé.
4.5.3.2. Prix de vente
(131)
En l'absence de tout commentaire concernant les chiffres des prix de vente présentés dans le règlement provisoire, le considérant (131) du règlement provisoire est confirmé.
4.5.3.3. Rentabilité, flux de liquidités, investissements, retour sur investissements, aptitude à mobiliser des capitaux et salaires
(132)
Après la communication des conclusions provisoires, une erreur matérielle a été décelée dans le calcul du bénéfice net de l'industrie de l'Union et du retour sur investissement. Cette erreur a été corrigée et les chiffres révisés sont les suivants:
Tableau 3
2008
2009
2010
PE
Rentabilité nette des ventes de l'Union à des clients indépendants (en % du chiffre d'affaires)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Indice (2008 = 100)
100
74
-13
84
Retour sur investissement (bénéfice net en % de la valeur comptable nette des investissements)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Indice (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Cette correction n'a pas d'incidence notable sur les conclusions provisoires concernant ces deux indicateurs. Toutefois, le niveau de bénéfice moyen pondéré des producteurs de l'échantillon a été, au cours de la période considérée, légèrement inférieur au niveau provisoirement établi, puisqu'il est passé de 3,8 % à 3,2 % (au lieu de 4,2 % à 3,5 %). Le retour sur investissement a largement suivi la tendance observée en ce qui concerne les bénéfices, mais - comme cela a été mis en évidence par plusieurs parties intéressées après notification des conclusions définitives - il a enregistré une évolution globalement positive, et non négative, au cours de la période considérée.
(134)
Une partie intéressée a contesté la situation précaire de l'industrie de l'Union au début de la période considérée, telle que mentionnée au considérant (134) du règlement provisoire. Cette partie a affirmé que seul le préjudice causé par le dumping pouvait être pris en considération et qu'aucun dumping n'avait été établi pour d'autres périodes que 2011. Cependant, la situation de l'industrie de l'Union a été évoquée dans ce considérant uniquement dans le but d'analyser si le bénéfice réalisé au début de la période considérée pouvait être pris en compte comme représentant le bénéfice que l'industrie devait normalement réaliser. Il s'est avéré qu'il ne pouvait pas l'être.
(135)
Plusieurs parties ont contesté le niveau de bénéfice de référence visé au considérant (135) du règlement provisoire et/ou ont proposé d'autres niveaux de référence (moins élevés).
(136)
Un groupe de producteurs-exportateurs chinois a déclaré que le niveau de bénéfice au cours de la période d'enquête représentait un taux de rentabilité convenable. Cette affirmation n'était toutefois pas étayée. Une autre partie a également déclaré que les niveaux de bénéfice présentés dans le règlement provisoire pouvaient être considérés comme des niveaux normaux. Cette partie s'est appuyée sur les données publiques relatives aux bénéfices d'un producteur allemand entre 1999 et 2007. En outre, une partie intéressée de plus a déclaré que le niveau de bénéfice de la période d'enquête présenté dans le règlement provisoire pouvait être considéré comme «normal» sur la base des conclusions d'une étude menée par la Commission (9), qui comprenait des données relatives aux bénéfices d'un producteur allemand entre 2004 et 2007. Des affirmations similaires ont été formulées après la notification des conclusions définitives.
(137)
À cet égard, il est rappelé que le règlement provisoire a conclu que le bénéfice réalisé au début de la période considérée ne pouvait pas être considéré comme un bénéfice normal, étant donné que l'industrie de l'Union se trouvait déjà dans une situation précaire, comme cela est expliqué au considérant (134) du règlement provisoire. En outre, il a été constaté que les données publiques relatives aux bénéfices de 1999 à 2007 d'un producteur allemand mentionné ci-dessus concernaient non seulement des activités de fabrication d'articles en céramique pour la table et la cuisine, mais également d'autres segments importants. En ce qui concerne l'étude de la Commission visée au considérant (136), il a été considéré que celle-ci ne constituait pas une base pertinente pour la détermination de la rentabilité, en raison de sa portée, de son objectif et de sa durée. Par exemple, en ce qui concerne le produit concerné, elle ne mentionnait que la rentabilité d'une société. Enfin, les trois observations mentionnées au considérant (136), qui sont contredites par l'observation mentionnée au considérant (141), ne sont pas suffisamment étayées. Il est donc confirmé que la marge bénéficiaire de 3,2 % observée au cours de la période d'enquête ne pouvait pas être jugée acceptable pour ce produit.
(138)
Une partie intéressée a affirmé que les niveaux de bénéfice en matière de décoration d'intérieur, de mobilier et/ou de nourriture dans les secteurs de vente au détail en Suède devaient être utilisés comme référence. Toutefois, compte tenu, entre autres, de la disparité des niveaux d'investissement pour les secteurs de la fabrication et de la vente au détail concernés, cette demande doit être rejetée.
(139)
Après notification des conclusions définitives, une partie a fait valoir que la marge bénéficiaire de 6 %, jugée raisonnable dans l'enquête sur les chaussures, ne pouvait pas être considérée comme une marge normale dans le cas présent, puisque cette marge avait été établie en 2006, lorsque la situation économique était beaucoup plus favorable. Cet argument ne peut pas être accepté. Tout d'abord, la partie renvoie à la situation économique générale et non à la situation particulière du marché des articles pour la table. Il est vrai que la consommation a sensiblement baissé en 2009, mais elle a largement progressé depuis. Élément plus important encore, l'évolution de la consommation ne doit pas être étudiée isolément. Compte tenu du volume important des importations en dumping (66,8 % de part de marché), du niveau de dumping (marges de dumping comprises entre 13,1 % et 36,1 %) et du niveau de sous-cotation (26,5 % à 47,6 %), la concurrence sur le marché de l'Union aurait été très différente si les importations n'avaient pas été réalisées à des prix de dumping. L'argument devrait donc être déclaré irrecevable.
(140)
Certaines autres parties ont suggéré de recourir au niveau de référence utilisé dans une autre enquête antidumping, à savoir l'enquête sur les carreaux en céramique (10). Après notification des conclusions définitives, des observations similaires ont été reçues. Toutefois, il est à noter que les carreaux en céramique, contrairement aux chaussures en cuir et aux articles pour la table, ne peuvent pas être considérés de la même manière comme un produit de consommation. Par exemple, le rythme auquel les ménages achètent ou remplacent des articles en céramique pour la table - de même que la façon dont ces articles sont commercialisés et finalement vendus aux consommateurs - est plus proche de celui des chaussures en cuir que des carreaux en céramique. La demande visant à utiliser le bénéfice cible également appliqué dans l'enquête sur les carreaux en céramique est donc rejetée.
(141)
Les plaignants ont déclaré que le niveau de bénéfice de référence devait plutôt dépasser 10 %, car la fabrication d'articles pour la table et la cuisine est une activité à forte intensité de capital, qui nécessite en plus un niveau élevé de nouveaux investissements et d'innovations. Bien qu'il soit confirmé que l'industrie concernée est effectivement une industrie à forte intensité de capital et qu'elle nécessite des investissements continus, les informations fournies pour étayer cette demande n'ont pas pu modifier la valeur de référence utilisée provisoirement. L'enquête n'a pas pu conclure que cette référence serait la plus appropriée pour tous les producteurs de l'Union. Un groupe d'importateurs a contesté les chiffres de rentabilité présentés dans le règlement provisoire et a calculé la rentabilité, sur la base des données relatives aux coûts de production, au prix de vente et aux volumes de l'Union, ainsi qu'aux prix de vente à l'exportation figurant dans le règlement provisoire.
(142)
Un groupe d'importateurs a contesté les chiffres sur la marge bénéficiaire figurant dans le règlement provisoire et a calculé cette marge bénéficiaire en se basant sur le coût de production, les prix et les volumes de vente de l'Union ainsi que les prix de vente à l'exportation figurant dans le règlement provisoire; ce calcul a permis aux importateurs en question de conclure que l'industrie de l'Union avait en fait réalisé de bénéfices de 6 % durant la PE. Toutefois ce calcul était erroné, car il faisait intervenir des données tirées de sources différentes (producteurs de l'Union figurant dans l'échantillon, industrie de l'Union dans son ensemble et Eurostat).
(143)
En l'absence de tout autre commentaire à ce propos, les considérants (132) à (137) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5.3.4. Coût de production
(144)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont estimé que les données relatives au coût de production mentionnées au considérant (138) du règlement provisoire ne correspondaient pas à l'évolution du coût de la main-d'œuvre et de l'énergie présentée par Eurostat. Les parties ont souligné que les coûts de la main-d'œuvre avaient augmenté dans les États membres. De même, l'évolution du coût de l'énergie dans l'Union ne justifierait pas une diminution du coût de production.
(145)
À cet égard, il est à noter que les coûts de la main-d'œuvre et de l'énergie fournis par les parties étaient trop élevés. En outre, le fait que l'industrie de l'Union ait réussi à réduire le coût de production au cours d'une période où la tendance générale était à l'opposé démontre l'effort extraordinaire réalisé par l'industrie de l'Union pour réduire les coûts et demeurer compétitive.
(146)
Les chiffres du coût de production fournis dans le règlement provisoire représentent le coût de production vérifié pour les producteurs de l'Union inclus dans l'échantillon. En l'absence de tout autre commentaire, le considérant (138) du règlement provisoire est confirmé.
4.5.3.5. Conclusion relative au préjudice
(147)
Plusieurs parties ont contesté la conclusion relative au préjudice présentée dans le règlement provisoire au motif que plusieurs indicateurs de préjudice se sont améliorés au cours de la toute dernière partie de la période considérée. Toutefois, cet aspect ne peut pas minimiser le fait que la plupart des indicateurs de préjudice se sont dégradés au cours de la période considérée. Cette dégradation des indicateurs de préjudice peut être observée pour la plupart des indicateurs macroéconomiques, tels que le volume de production, les capacités, les ventes à des clients indépendants et l'emploi, ainsi que pour les indicateurs de préjudice liés aux résultats financiers de l'industrie de l'Union, tels que la rentabilité et les investissements.
(148)
En l'absence d'autres commentaires, les considérants (139) à (143) du règlement provisoire sont confirmés.
5. LIEN DE CAUSALITÉ
5.1. Introduction
(149)
En l'absence de commentaires concernant le considérant (144) du règlement provisoire, celui-ci est confirmé.
5.2. Effet des importations faisant l'objet d'un dumping
(150)
Plusieurs parties ont contesté la conclusion énoncée au considérant (148) du règlement provisoire. Cependant, même si certains pourcentages mentionnés aux considérants (145) et (147) du règlement provisoire ont été légèrement révisés, comme cela est expliqué ci-dessus, cela ne modifie pas les faits et les conclusions figurant aux considérants (145) à (148) du règlement provisoire restent inchangées.
(151)
En effet, compte tenu de l'évolution de la part de marché des importations chinoises faisant l'objet d'un dumping, il est clair qu'il n'y a aucune contradiction entre le considérant (147) du règlement provisoire - en particulier en ce qui concerne l'affirmation selon laquelle la contraction des prix de vente et de la rentabilité de l'industrie de l'Union sur le marché européen peut être attribuée à la pression à la baisse des prix exercée par les produits chinois importés en dumping sur le marché de l'Union - et l'évolution de la part de marché de l'industrie de l'Union, comme l'a affirmée par une partie.
(152)
En outre, le fait que les prix des importations en provenance de la RPC aient augmenté au cours de la période considérée, comme l'ont souligné plusieurs parties, n'infirme pas la conclusion relative à une sous-cotation et un dumping préjudiciable pendant la période d'enquête.
(153)
En l'absence de tout autre commentaire concernant les effets des importations faisant l'objet d'un dumping, les considérants (145) à (148) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3. Effets d'autres facteurs
5.3.1. Importations en provenance de pays tiers autres que le pays concerné
(154)
Comme cela est indiqué au considérant (106), après l'institution des mesures provisoires, les données d'Eurostat concernant les importations ont été mises à jour. Au cours de la vérification croisée de ces nouvelles données avec les données antérieures contenues dans le règlement provisoire, une erreur matérielle a été décelée dans le calcul des chiffres relatifs aux importations en provenance de Thaïlande et de Turquie. Cette erreur a été corrigée et, par conséquent, les chiffres définitifs concernant les importations du produit similaire en provenance de pays tiers, sur la base des données d'Eurostat, sont les suivants:
Tableau 4
2008
2009
2010
PE
Volume des importations en provenance de l'ensemble des autres pays tiers (tonnes)
100 972
81 464
81 595
89 146
Indice (2008 = 100)
100
81
81
88
Part de marché (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Prix moyen à l'importation (en EUR/tonne)
2 378
2 354
2 590
2 519
Indice (2008 = 100)
100
99
109
106
Volume des importations en provenance de Turquie (tonnes)
26 978
25 303
25 485
29 336
Indice (2008 = 100)
100
94
94
109
Part de marché (%)
3,3
3,7
3,4
4
Prix moyen à l'importation (en EUR/tonne)
2 776
2 649
2 802
2 855
Indice (2008 = 100)
100
95
101
103
Volume des importations en provenance de Thaïlande (en tonnes)
25 916
20 660
20 600
25 213
Indice (2008 = 100)
100
80
79
97
Part de marché (%)
3,1
3
2,7
3,5
Prix moyen à l'importation (en EUR/tonne)
1 246
1 183
1 403
1 356
Indice (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Le volume des importations en provenance de pays tiers a diminué de 12 % au cours de la période considérée, alors que la part de marché détenue par ces importations est restée assez stable.
(156)
Il convient de remarquer que les prix moyens des importations en provenance d'autres pays tiers se sont accrus de 6 % au cours de la période considérée et qu'ils sont constamment demeurés supérieurs (de 68 % pendant la PE) au prix moyen des ventes à l'exportation chinoises.
(157)
Avant la publication du règlement provisoire, la CCCLA a fait observer que les importations en provenance de Turquie auraient augmenté de 8 % entre 2010 et 2011, les prix à l'importation des produits turcs dépassant supposément ceux des produits chinois importés de seulement 20 % environ. Ensuite, plusieurs parties ont contesté la conclusion du règlement provisoire relative aux importations turques.
(158)
Étant donné qu'une erreur matérielle manifeste a été décelée dans la déclaration des importations turques dans le règlement provisoire et au vu des données actualisées présentées ci-dessus, rien ne laisse supposer que les importations turques, compte tenu de leur prix et de leur part de marché, peuvent rompre le lien de causalité entre les exportations chinoises du produit concerné et le préjudice subi par l'industrie de l'Union. Il convient également de noter que la non-inclusion des importations en provenance de Turquie dans la plainte ne peut pas être qualifiée de discriminatoire, car, au moment de l'ouverture, il n'y avait aucune preuve suffisante de dumping, de préjudice et de lien de causalité concernant les importations en provenance de Turquie.
(159)
La part de marché des importations en provenance de Thaïlande n'a jamais dépassé 3,5 % durant la période d'enquête.
(160)
Pour les raisons exposées ci-dessus, il est conclu que les importations en provenance des autres pays tiers n'ont pas sensiblement affecté la situation de l'industrie de l'Union, jusqu'à rompre le lien de causalité entre les importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping et le préjudice subi par l'industrie de l'Union.
5.3.2. Segments de marché
(161)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les segments de marché, les considérants (156) à (158) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.3. Consommation et demande
(162)
Une partie a suggéré que le préjudice pouvait être attribué à une réduction à long terme de la demande pour les produits fabriqués dans l'Union. Cependant, l'enquête n'a pas confirmé cette tendance, comme cela a déjà été expliqué au considérant (112) du règlement provisoire.
(163)
En l'absence de tout autre commentaire concernant la consommation et la demande, les considérants (159) à (166) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.4. Exportations de l'industrie de l'Union
(164)
Une partie a fait remarquer que les prix moyens à l'exportation de l'Union étaient inférieurs aux prix de vente moyens sur le marché de l'Union au cours de la période considérée. Cela aurait pu affecter la capacité de l'industrie de l'Union à réaliser de nouveaux investissements ou à embaucher du nouveau personnel. Un argument similaire avait été avancé après la notification des conclusions définitives. Toutefois, comme cela a déjà été indiqué au considérant (169) du règlement provisoire, la plupart des indicateurs de préjudice ne peuvent pas être affectés par les résultats des ventes à l'exportation. De plus, on pourrait également soutenir que ces ventes étaient une façon de compenser, en partie, le préjudice subi sur le marché de l'Union. Par ailleurs, étant donné que les prix moyens ont été calculés en divisant la valeur totale des ventes du produit similaire par le volume total de ces ventes, un assortiment différent de produits vendus sur le marché de l'Union par rapport aux ventes à l'exportation peut également entraîner des différences significatives dans les valeurs de vente moyennes en général. Enfin, ces ventes à l'exportation représentaient moins de 37 % des volumes de vente globaux de l'industrie européenne, c'est-à-dire que le marché dominant pour l'industrie de l'Union était encore, de loin et dans l'ensemble, le marché intérieur de l'Union. L'argument selon lequel ces ventes à l'exportation portaient préjudice à l'industrie de l'Union jusqu'à rompre le lien de causalité entre les importations en provenance de la RPC et le préjudice subi par l'industrie de l'Union est donc rejeté.
(165)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les exportations de l'industrie de l'Union, les considérants (167) à (170) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.5. Suppression des contingents d'importation
(166)
À la suite de l'institution de mesures provisoires, une autre partie a suggéré que la suppression des contingents d'importation aurait eu une incidence sur les producteurs de l'Union au cours de la période considérée. Cependant, aucun élément nouveau qui pourrait modifier la conclusion énoncée au considérant (173) du règlement provisoire n'a été présenté.
(167)
En l'absence de tout nouveau commentaire étayé concernant la suppression des contingents d'importation, les considérants (171) à (173) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.6. Pratiques anticoncurrentielles sur le marché de l'Union
(168)
À la suite de l'institution des mesures provisoires, plusieurs parties ont insisté sur le fait que l'enquête pour entente lancée par les autorités allemandes visée au considérant (175) du règlement provisoire ou la sanction financière visée au même considérant n'avait pas été dûment prise en compte. En ce qui concerne ces allégations, ce qui suit peut être ajouté à ce qui est déjà indiqué aux considérants (174) et (175) du règlement provisoire.
(169)
L'enquête pour entente lancée par les autorités allemandes, qui examine la fixation présumée des prix de juillet 2005 à février 2008, est toujours en cours. Étant donné que les producteurs de l'Union bénéficient d'une clause de confidentialité et que les résultats définitifs de l'enquête allemande n'ont pas encore été publiés officiellement, il n'est pas possible de se prononcer sur les détails de l'analyse. Toutefois, il peut être confirmé qu'aucun des producteurs de l'Union figurant dans l'échantillon n'est soumis à cette enquête. L'enquête a en outre permis de conclure que les indicateurs microéconomiques n'ont pas été affectés par les pratiques examinées et les indicateurs macroéconomiques ne peuvent l'être, le cas échéant, que dans une mesure très limitée.
(170)
En ce qui concerne les résultats de l'enquête pour entente concernant des installations sanitaires pour salles de bains, il est rappelé que cette entente sur les prix a été passée entre 1992 et 2004 et que seul un des producteurs condamnés à une amende est également actif dans le secteur des articles pour la table et la cuisine. Les données fournies par ce producteur dans le cadre de l'examen de la représentativité et du préjudice ne sont pas influencées par les pratiques collusoires, puisque seules les données relatives aux articles pour la table et la cuisine de ce producteur ont été utilisées et non ses données consolidées. Par conséquent, la sanction financière relative à cette entente n'a pas non plus affecté les données fournies par ce producteur. Il convient également de rappeler que la période de fixation des prix était bien antérieure à la période considérée. Étant donné que l'identité des producteurs de l'Union est confidentielle, le fait que cette société soit incluse ou non dans l'échantillon ne peut pas être divulgué. Toutefois, si un producteur de l'Union inclus dans l'échantillon a inscrit, dans ses comptes, des postes (par exemple une sanction financière pour entente) faussant les conclusions relatives à son préjudice aux fins de cette enquête, l'autorité chargée de l'enquête les a isolés afin que les facteurs de préjudice pertinents ne soient pas faussés.
(171)
Par conséquent, les allégations relatives à l'incidence des enquêtes pour entente susmentionnées sur l'analyse du préjudice et du lien de causalité sont rejetées.
(172)
Une partie intéressée a indiqué qu'il existait des accords illégaux sur les prix et une répartition illégale des parts de marché entre les producteurs de l'Union, mais elle n'a fourni aucune preuve étayant cette allégation. L'argument est donc rejeté.
(173)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les pratiques anticoncurrentielles sur le marché de l'Union, les considérants (174) à (176) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.7. Méthodes de production
(174)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les méthodes de production, les considérants (177) à (178) du règlement provisoire sont confirmés.
(175)
Un importateur a réitéré des affirmations similaires après la notification des conclusions, en s'appuyant sur la différence entre les méthodes de production des entreprises de l'Union et les méthodes plus artisanales des usines chinoises. Toutefois, aucun argument fondé n'a été avancé qui soit de nature à modifier la conclusion du considérant (178) du règlement provisoire, de sorte que l'affirmation concernée est définitivement rejetée.
5.3.8. Marchés de l'occasion
(176)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les marchés de l'occasion, les considérants (179) à (180) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.9. Crise économique
(177)
Une partie a déclaré que le considérant (183) du règlement provisoire fournissait une analyse erronée de la situation pendant la période de récession économique observée entre 2010 et 2011 et que l'incidence de la crise économique avait été sous-estimée. Ces observations ont été réitérées après la notification des conclusions définitives. Cependant, ces allégations n'étaient pas fondées. Il convient également de souligner que selon le considérant cité, les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance de la RPC ont renforcé les effets de la récession économique. En ce qui concerne l'incidence de la crise économique, le considérant (184) du règlement provisoire est clair sur le fait que la crise économique a peut-être contribué aux mauvais résultats de l'industrie de l'Union, même si elle n'a pas pu rompre le lien de causalité entre les importations faisant l'objet d'un dumping et la situation préjudiciable dont l'industrie a souffert pendant la période d'enquête.
(178)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant la crise économique, les considérants (181) à (184) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.10. Autres facteurs
(179)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont affirmé que la baisse de l'emploi constituait une évolution normale dans l'industrie des biens de consommation. Cette affirmation n'était toutefois pas étayée. En outre, même si cette tendance était normale dans ce secteur, elle n'aurait pas pu rompre le lien de causalité entre les importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping et les pertes importantes d'emplois dans le secteur. L'argument est donc rejeté.
(180)
Une partie a affirmé que les déficits structurels restants de l'industrie de l'Union, conjointement avec la surcapacité actuelle, comme cela est indiqué dans le tableau 3 du règlement provisoire, pouvaient rompre le lien de causalité entre les importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping et le préjudice subi par les fabricants de l'Union. En ce qui concerne cet argument, même si l'industrie de l'Union se trouvait déjà dans une situation précaire au début de la période considérée et avait subi une restructuration, l'enquête a confirmé qu'elle était compétitive et gérait correctement la demande de tous les marchés. En ce qui concerne le tableau 3 du règlement provisoire, la baisse de la production doit être considérée en conjonction avec la pression découlant de l'important volume d'importations à bas prix en provenance de la RPC, étant donné que les exportations de l'industrie de l'Union sont restées stables. Par conséquent, cet argument n'a pas pu être accepté.
(181)
Une partie a estimé que la Commission n'avait pas tenu compte de l'effet cumulatif de chacun des autres facteurs préjudiciables. Cet argument a été avancé par plusieurs parties après la notification des conclusions définitives. Toutefois, compte tenu des résultats de l'enquête en ce qui concerne les divers autres facteurs invoqués, il n'est pas concevable que leur effet cumulatif puisse avoir rompu le lien de causalité. En effet, l'incidence de la plupart des autres facteurs mentionnés était faible, le cas échéant.
(182)
Une partie a estimé que l'autorité chargée de l'enquête avait omis de distinguer la concurrence et la causalité. Cependant, les informations complémentaires fournies étaient loin d'être concluantes à cet égard et cet argument est donc rejeté.
(183)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les autres facteurs, les considérants (185) à (190) du règlement provisoire sont confirmés.
5.4. Conclusion concernant le lien de causalité
(184)
En l'absence de tout nouveau commentaire, le considérant (191) du règlement provisoire est confirmé.
6. INTÉRÊT DE L'UNION
6.1. Remarques préliminaires
(185)
En l'absence de commentaires concernant le considérant (192) du règlement provisoire, celui-ci est confirmé.
6.2. Intérêt de l'industrie de l'Union
(186)
Un producteur polonais qui n'est pas à l'origine de la plainte a salué les mesures, alors qu'un fabricant britannique qui n'est pas non plus à l'origine de la plainte et qui a des intérêts dans l'importation du produit concerné s'y est opposé. La seconde partie estime que les droits auraient un effet négatif sur les producteurs qui complètent leur gamme de produits avec des importations en provenance de la RPC et qui se sont adaptés à la mondialisation au moyen d'un modèle d'entreprise où des activités à forte valeur ajoutée sont réalisées dans l'Union. En outre, les consommateurs seraient moins enclins à acheter leurs produits parce qu'ils n'offriraient plus une gamme complète de produits.
(187)
En ce qui concerne l'allégation de la seconde partie, la situation de cette société a été examinée. Il a été constaté que les importations chinoises d'articles pour la table ne constituaient qu'une petite partie de ses importations totales. Cependant, la société a affirmé, sans le spécifier davantage, que ces importations étaient importantes pour elle. La société n'a pas donné de chiffres sur sa propre production. Selon les états financiers, la société présentait, en 2011, un bénéfice avant impôt sur le chiffre d'affaires de plus de 10 %, la plus grande partie du bénéfice ayant été réalisée sur des marchés non européens (aucun chiffre n'a été fourni pour le produit concerné). Sur la base de ces éléments, il est peu probable que l'institution de mesures mette en danger la viabilité de cette société. En ce qui concerne l'allégation selon laquelle de nombreuses autres sociétés rencontreraient également des difficultés à la suite de l'institution des mesures, aucune preuve précise n'a été fournie. En outre, d'après les réponses reçues au cours de la phase précédant l'ouverture et d'après les observations reçues ultérieurement, rien ne montre qu'un nombre important de sociétés se trouvent dans une telle situation.
(188)
L'incidence des droits sur les activités de fabrication de l'industrie de l'Union serait positive. En fait, depuis l'institution récente de droits antidumping provisoires, plusieurs évolutions positives ont été rapportées à cet égard.
(189)
Les évolutions positives susmentionnées confirment l'affirmation des plaignants selon laquelle la production de l'Union pourrait être sensiblement augmentée dans un délai très court en utilisant des usines, des machines et de la main-d'œuvre déjà disponibles, alors que des augmentations plus importantes seraient possibles à plus long terme. Le fait de remédier aux pratiques déloyales en matière de prix sur le marché profite aux producteurs, étant donné qu'un nouveau niveau de prix encouragerait davantage la fabrication d'un plus grand nombre de produits dans l'Union, que ce soit pour de grandes ou de petites commandes, des conceptions spéciales ou des produits courants sans marque. Cela se traduirait par la création de nouveaux emplois exigeant des compétences de différents types, et par conséquent par une baisse du chômage.
(190)
Quant à l'impossibilité d'offrir une gamme complète de produits, cette affirmation ne peut être retenue, car les consommateurs exigent des gammes de produits en constante évolution et l'existence de plusieurs sources d'approvisionnement.
(191)
En l'absence de tout autre commentaire concernant l'intérêt de l'industrie de l'Union, les considérants (193) à (198) du règlement provisoire sont confirmés.
6.3. Intérêt des importateurs indépendants
(192)
Les deux principaux importateurs de l'échantillon ont contesté leur niveau de coopération en ce qui concerne les données complètes sur leur rentabilité et la marge entre les prix d'achat et la valeur de revente à des clients indépendants, tandis que l'un d'eux a remis en question le fait qu'il ait refusé l'accès à ses comptes et a soutenu que rien n'aurait changé si l'accès avait été accordé. Les parties ont affirmé que leur taille et leur modèle d'entreprise ne leur permettaient pas de fournir des données aussi détaillées que celles demandées. Au stade définitif, il est confirmé que l'un des importateurs a de nouveau refusé l'accès à ses comptes et qu'aucun d'entre eux, bien qu'ils aient tenté de le faire, n'a pas pu fournir des données complètes et exploitables sur la rentabilité et des informations sur la marge entre les prix d'achat et la valeur de revente à des clients indépendants, de sorte que ces données et ces informations puissent être utilisées par les institutions dans l'analyse de la situation des importateurs indépendants. Le peu d'informations fournies par les deux sociétés sur leur prix d'achat et de revente, bien que peu concluantes, étaient cependant tout à fait conformes aux informations générales relatives à la marge, obtenues et résumées au considérant (202) du règlement provisoire.
(193)
Au considérant (203) du règlement provisoire, les parties intéressées ont été invitées à soumettre des données supplémentaires, exhaustives et vérifiables pour analyser davantage les répercussions des mesures sur la chaîne d'approvisionnement.
(194)
À la suite de l'institution des mesures provisoires, de nouvelles réponses au questionnaire destiné aux importateurs ont été envoyées par deux importateurs indépendants. Des observations sur l'intérêt de l'Union ont également été reçues de la part d'autres importateurs non échantillonnés, d'une association du commerce européen et international (Association du commerce extérieur - Foreign Trade Association), d'une association suédoise d'importateurs, de grossistes et de détaillants (Svensk Handel), de la CCCLA et d'un producteur de l'Union ayant des intérêts dans l'importation. Aucune des observations ne contenait des données concluantes concernant les répercussions des mesures sur la chaîne d'approvisionnement.
(195)
Une partie a affirmé que les chiffres de l'emploi en aval affectés par les droits avaient été sous-estimés, étant donné que les statistiques d'Eurostat montraient que, globalement, les entreprises commerciales de distribution emploient plus de personnes (33 millions) que les entreprises manufacturières (31 millions). Cependant, les chiffres fournis concernaient les activités d'importation et de fabrication en général et n'ont pas pu être utilisés aux fins de cette enquête.
(196)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont affirmé que les cinq importateurs échantillonnés fournissaient plus de 10 000 emplois liés au produit concerné et non 350 comme indiqué au considérant (200) du règlement provisoire. Les chiffres ont fait l'objet d'une nouvelle vérification. Il convient de souligner que, dans le cadre de l'analyse des intérêts des importateurs, le nombre d'emplois liés à l'importation et à la revente du produit concerné - fonctions logistiques incluses - est pris en considération. L'emploi lié à d'autres produits ou d'autres origines, ou à des activités telles que la vente en gros ou au détail, ne doit évidemment pas être inclus dans ce chiffre. Il est rappelé qu'à une étape antérieure de la procédure, un groupe de quatorze importateurs a estimé à 7 000 le nombre d'emplois pertinents globalement en jeu au niveau des importateurs. Ce chiffre semble constituer une estimation raisonnable si l'on se base sur l'extrapolation la plus vaste possible de la situation des importateurs retenus dans l'échantillon dans la mesure où ces chiffres pourraient être utilisés.
(197)
Plusieurs parties ont contesté la marge brute élevée mentionnée au considérant (202) du règlement provisoire, en soutenant qu'elle était trompeuse. Toutefois, l'enquête a montré que la grande majorité des importateurs ayant répondu au questionnaire avaient fait état d'une marge brute entre le prix d'achat et le prix de revente comprise entre 50 % et 200 % et que les importateurs figurant dans l'échantillon étaient dans une situation similaire. Par ailleurs, à la suite de la publication des conclusions provisoires, les plaignants ont présenté plusieurs exemples étayant l'information donnée par la publication visée au considérant (202) du règlement provisoire, à savoir celle confirmant le rapport entre le prix d'importation et le prix de vente au détail du produit concerné.
(198)
Un fabricant britannique ayant des intérêts dans l'importation a expliqué que ces marges étaient nécessaires pour couvrir certaines dépenses encourues dans l'Union. Cette partie n'a fourni aucune donnée qui aurait permis de calculer ces marges sur la base du chiffre d'affaires.
(199)
Étant donné que des valeurs utilisables concernant les bénéfices des activités d'importation du produit concerné n'ont pu être obtenues et vérifiées qu'à partir de trois des importateurs échantillonnés, et que ces trois importateurs ne représentaient que 3 % des importations du produit concerné, le chiffre du bénéfice moyen pondéré concerné n'a pas été jugé concluant et n'a dès lors pas été mentionné dans le règlement provisoire. Toutefois, il convient de noter que ce bénéfice moyen pondéré était solide (entre 6 % et 10 % - fourchette donnée pour des raisons de confidentialité).
(200)
Un importateur a fait valoir que la production de grès de couleur dans l'Union n'était pas suffisante et qu'il n'avait pas d'autre choix que d'importer ce produit de la RPC. Le même argument a été formulé après la notification des conclusions. Cependant, l'enquête a établi que le grès de couleur pouvait être obtenu auprès de plusieurs sources, y compris des producteurs de l'Union. En outre, les producteurs de l'Union disposent des capacités de production leur permettant de vendre davantage sur le marché de l'Union.
(201)
Les informations recueillies dans le cadre de l'enquête n'ont pas permis de déterminer dûment dans quelle mesure les importateurs seraient capables de répercuter les hausses de prix d'achat résultant des niveaux de droit proposés. Toutefois, si les importations en provenance de la RPC devaient faire l'objet d'un droit antidumping définitif et compte tenu des informations sur les marges brutes et nettes, rien ne suggère que la viabilité des activités des importateurs serait en danger. Un importateur a également indiqué que les principaux opérateurs de marché et importateurs dont l'activité principale ne concerne pas les articles en céramiques pour la table et la cuisine ne seraient pas négativement affectés.
(202)
Il a donc lieu de conclure que l'imposition de mesures aux niveaux proposés n'a pas de répercussions négatives sensibles sur la situation des importateurs indépendants du produit concerné dans son ensemble.
(203)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant l'intérêt des importateurs indépendants, les considérants (199) à (211) du règlement provisoire sont confirmés.
6.4. Intérêt d'autres secteurs économiques
(204)
Suite à l'invitation mentionnée au considérant (203) du règlement provisoire, le jour de la publication des mesures provisoires, la Commission a contacté directement les détaillants et les associations de détaillants concernés, les importateurs ayant une éventuelle activité de vente au détail et également les sociétés de design que la Commission connaissait et les a invités à remplir des questionnaires correspondant à leur profil. Certains bénéficiaires qui avaient initialement prétendu être des détaillants ont répondu qu'ils n'étaient pas concernés par l'enquête parce qu'ils n'étaient pas actifs dans ce type d'activité. La Commission a finalement reçu sept nouvelles réponses au questionnaire adressé aux détaillants. Ces sept détaillants représentaient 1 % des importations en provenance de la RPC durant la PE. La plupart des réponses comportaient des lacunes à de nombreux égards, mais elles ont néanmoins été analysées dans toute la mesure du possible. Aucune réponse n'a été reçue concernant le questionnaire destiné aux sociétés de design.
(205)
Les informations ainsi obtenues n'ont pas, en substance, fourni de nouveaux éléments concernant l'intérêt d'autres secteurs économiques qui pourraient remettre en question la conclusion énoncée au considérant (217) du règlement provisoire.
(206)
Suite à la publication des mesures provisoires, des observations relatives à l'intérêt de l'Union en ce qui concerne d'autres secteurs économiques ont été reçues de la part d'importateurs échantillonnés et non échantillonnés (y compris un importateur polonais actif dans le secteur des articles promotionnels), d'une association du commerce européen et international (Association du commerce extérieur - Foreign Trade Association), d'une association suédoise d'importateurs, de grossistes et de détaillants (Svensk Handel), de plusieurs détaillants, de la CCCLA et de huit sociétés de torréfaction du café (sept situées en Italie et une dont le siège est situé en Autriche).
(207)
Les sociétés de torréfaction du café ont fait valoir qu'en raison du nombre très faible de producteurs de l'Union desservant leur marché (5 au maximum), dont la plupart importeraient des produits en provenance de la RPC, soit directement ou par l'intermédiaire de filiales, et compte tenu du très grand nombre de torréfacteurs de café (1 500 - 3 000), des mesures au niveau proposé au stade provisoire pourraient les empêcher de fournir exactement les mêmes articles à l'avenir. Cet argument ne peut être accepté. Premièrement, les mesures définitives sont inférieures aux mesures provisoires. Deuxièmement, l'enquête a révélé que les producteurs de l'Union seraient en mesure de poursuivre le déploiement de leur potentiel de production et de continuer à desservir l'industrie de la torréfaction, si le préjudice causé par les importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping était éliminé. Compte tenu du grand nombre de producteurs de l'Union, il est très probable qu'il y ait plus de cinq producteurs de l'Union susceptibles de prendre les commandes de sociétés de torréfaction du café.
(208)
Les sociétés de torréfaction du café ont fait valoir que les mesures antidumping porteraient atteinte à leurs exportations en raison d'une perte de compétitivité et de possibles représailles de la part des autorités chinoises. Cependant, il n'existe aucune preuve indiquant que le niveau des mesures imposées entraînerait une perte de compétitivité, compte tenu également du fait que d'autres membres de l'Organisation mondiale du commerce imposent des mesures antidumping pour ce type de produit. L'affirmation concernant des mesures de rétorsion a également été jugée non fondée.
(209)
Les sociétés de torréfaction du café ont déclaré que les mesures antidumping mèneraient inévitablement à une réduction générale de leurs activités, à une diminution de leurs ventes, à une augmentation générale du prix du café dans le secteur HORECA (hôtels, restaurants et services de restauration) et à une diminution de la qualité des produits et des services. Tout cela mettrait apparemment en danger un nombre considérable d'emplois directs et indirects. Toutefois, compte tenu de l'activité principale des sociétés de torréfaction du café et des conclusions relatives aux effets des mesures sur la chaîne d'approvisionnement, ces affirmations ne peuvent être retenues. Il convient également de noter que le fait de fournir le nombre total d'emplois liés aux activités mondiales d'une société de torréfaction du café ne peut pas être considéré comme une base de calcul appropriée pour le nombre d'emplois qui seraient menacés en raison de l'institution de mesures antidumping.
(210)
Deux détaillants ont fait valoir que la production de nouvelle porcelaine à base d'os et de porcelaine à base d'os dans l'Union n'était pas suffisante et qu'ils n'avaient pas d'autre choix que d'importer ces produits de la RPC. Une association d'importateurs a avancé le même argument après la notification des conclusions. Tout d'abord, et en général, il convient de noter que les mesures antidumping visent à rétablir le commerce équitable et non à bloquer les importations. Dans ce cas, le niveau des mesures ne peut pas être considéré comme étant prohibitif. Deuxièmement, l'enquête a établi que ces produits pouvaient être obtenus auprès de plusieurs sources, y compris des producteurs de l'Union. Enfin, les producteurs de l'Union disposent des capacités de production leur permettant de vendre davantage sur le marché de l'Union et ils pourraient continuer à exploiter leur potentiel, si des mesures antidumping définitives étaient imposées.
(211)
Un détaillant a affirmé que les mesures auraient une incidence négative sur certains objets qui servent le marché du tourisme. Cependant, aucune information de fond n'a pu étayer cette allégation. De plus, l'importance des objets concernés dans le secteur est limitée.
(212)
Un importateur et grossiste a affirmé que l'institution de mesures conduirait à une intégration verticale du marché par plusieurs grands acteurs. Toutefois, compte tenu du nombre actuel d'acteurs, cela serait peu probable à court et moyen terme.
(213)
Outre les questions déjà traitées dans le règlement provisoire, il convient de noter que plusieurs parties ont constaté que l'intérêt des petites sociétés, comme les détaillants, les distributeurs et les entreprises travaillant avec des articles promotionnels, n'avait pas été suffisamment pris en considération. Cette affirmation a été réitérée par plusieurs parties après la notification des conclusions définitives. Il faut reconnaître que, globalement, les micro-entreprises et les petites entreprises pourraient être plus vulnérables à toute hausse de prix résultant de l'imposition de droits antidumping. Cependant, il n'existe aucune preuve que le niveau des mesures imposées aura un effet négatif significatif sur les autres acteurs économiques qui sont considérés comme des PME. La demande est donc définitivement rejetée.
(214)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant l'intérêt des autres secteurs économiques, les considérants (212) à (217) du règlement provisoire sont confirmés.
6.5. Intérêt des consommateurs (ménages)
(215)
Bien que la Commission les ait contactées, aucune partie représentant directement les intérêts des acheteurs finals, comme par exemple des associations de consommateurs, n'a soumis de données.
(216)
Plusieurs parties ont contesté la conclusion du considérant (222) du règlement provisoire relative à une hausse des prix. Des objections similaires ont été formulées après la notification des conclusions définitives.
(217)
Dans le cas peu probable où le droit serait entièrement répercuté sur les consommateurs et, en supposant que les niveaux d'importation et les prix restent inchangés, les droits antidumping entraîneraient un coût annuel supplémentaire par ménage inférieur à 1 EUR. Ce calcul repose sur les volumes et les valeurs des importations au cours de la période d'enquête, le niveau proposé des droits et le nombre de ménages dans l'Union.
(218)
On ne peut considérer que cet effet est suffisant pour l'emporter sur l'incidence positive, sur l'industrie de l'Union, résultant de la limitation du préjudice causé par les importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping.
(219)
Une partie a fait valoir que les mesures entraîneraient une pénurie d'articles de table bon marché. Cette affirmation a été réitérée après la notification des conclusions définitives. Cependant, cet argument ne saurait être retenu parce que, comme indiqué au considérant (157) du règlement provisoire, la production de l'industrie de l'Union est destinée à tous les marchés (y compris les articles de table bon marché).
(220)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les intérêts des consommateurs (ménages), les considérants (218) à (226) du règlement provisoire sont confirmés.
6.6. Conclusion relative à l'intérêt de l'Union
(221)
Compte tenu de ce qui précède, l'analyse du règlement provisoire est confirmée.
(222)
Les considérants (227) à (229) du règlement provisoire sont donc confirmés.
7. MESURES ANTIDUMPING DÉFINITIVES
7.1. Niveau d'élimination du préjudice
(223)
Il a été allégué que la marge bénéficiaire utilisée pour calculer le montant de droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable était trop élevée. Cet argument a été rejeté, comme expliqué au point 4.5.3.3 ci-dessus.
(224)
Plusieurs parties ont remis en question le bénéfice cible utilisé pour calculer la marge de préjudice. Leurs observations sont abordées aux considérants (135) à (142). Sur la base de l'analyse de ces observations, il est conclu que le bénéfice cible de 6 % doit être maintenu.
(225)
En l'absence de tout autre commentaire relatif au niveau d'élimination du préjudice, la méthode décrite aux considérants (230) à (234) du règlement provisoire est confirmée.
7.2. Mesures définitives
(226)
Compte tenu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l'intérêt de l'Union et conformément à l'article 9, paragraphe 4, du règlement de base, des mesures antidumping définitives doivent être instituées sur les importations du produit concerné, au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice) conformément à la règle du droit moindre. Tous les taux de droit devraient donc être établis au niveau des marges de dumping.
(227)
Le petit ajustement visé aux considérants (115) et (132) a entraîné une légère révision des marges de sous-cotation, tel qu'il apparaît dans les marges de préjudice présentées ci-dessous. Les droits antidumping définitifs proposés sont les suivants:
Société
Marge de dumping (%)
Marge de préjudice (%)
Taux du droit définitif (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd et Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, et Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Autres producteurs-exportateurs ayant coopéré
17,9
79,0
17,9
Toutes les autres sociétés
36,1
110,1
36,1
(228)
Les taux de droit antidumping individuels indiqués dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit applicable à «toutes les autres sociétés» à l'échelle nationale) s'appliquent de ce fait exclusivement aux importations de produits originaires de la RPC fabriqués par ces sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques citées. Les importations du produit concerné fabriqué par toute autre société dont le nom n'est pas spécifiquement mentionné dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et seront soumises au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(229)
Afin de réduire au minimum les risques de contournement liés à la différence importante entre les taux des droits, il est jugé nécessaire, en l'espèce, de prendre des dispositions particulières pour garantir la bonne application des droits antidumping. Ces mesures spéciales prévoient notamment la présentation, aux autorités douanières des États membres, d'une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux exigences énoncées à l'annexe II du présent règlement. Les importations qui ne sont pas accompagnées d'une telle facture sont soumises au droit antidumping résiduel applicable à tous les autres exportateurs.
(230)
Si le volume des exportations de l'une des sociétés bénéficiant de taux de droit individuels plus bas devait augmenter de manière significative après l'institution des mesures concernées, cette augmentation de volume pourrait être considérée comme constituant en soi une modification de la configuration des échanges résultant de l'institution de mesures, au sens de l'article 13, paragraphe 1, du règlement de base. Dans de telles circonstances, et si les conditions nécessaires sont réunies, une enquête anticontournement peut être ouverte. Celle-ci examinera notamment la nécessité de supprimer les taux de droit individuels et d'instituer, par conséquent, un droit à l'échelle nationale.
(231)
Toute demande d'application d'un taux de droit antidumping individuel (par exemple, à la suite d'un changement de dénomination de l'entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (11) et contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, toute modification des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et aux ventes à l'exportation résultant, par exemple, de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production et de vente. Le cas échéant, le présent règlement sera modifié en conséquence par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant de taux de droit antidumping individuels.
(232)
Afin de garantir une mise en œuvre correcte du droit antidumping, le niveau de droit applicable à l'échelle nationale devrait s'appliquer non seulement aux producteurs-exportateurs n'ayant pas coopéré, mais également aux producteurs qui n'ont effectué aucune exportation vers l'Union pendant la PE.
(233)
Afin d'assurer l'égalité de traitement entre les nouveaux exportateurs éventuels et les sociétés ayant coopéré non retenues dans l'échantillon et énumérées à l'annexe I du présent règlement, il convient d'appliquer le droit moyen pondéré auquel ces dernières sociétés sont soumises, à tout nouvel exportateur qui aurait pu bénéficier d'un réexamen au titre de l'article 11, paragraphe 4, du règlement de base.
(234)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l'institution d'un droit antidumping définitif sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine originaires de la RPC et la perception définitive des montants déposés au titre du droit provisoire (ci-après dénommées «conclusions définitives»). Un délai leur a également été accordé pour leur permettre de présenter leurs observations sur les conclusions définitives.
(235)
Les observations orales et écrites présentées par les parties intéressées ont été examinées et prises en considération lorsqu'il y avait lieu.
7.3. Perception définitive des droits antidumping provisoires
(236)
Compte tenu de l'ampleur des marges de dumping constatées et de l'importance du préjudice causé à l'industrie de l'Union, il est jugé nécessaire de percevoir définitivement, jusqu'à concurrence du montant des droits définitifs institués, les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire institué par le règlement provisoire,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine, à l'exclusion des couteaux en céramique, des moulins à condiments et à épices en céramique ainsi que leurs éléments de broyage en céramique, des éplucheurs en céramique, des aiguiseurs à couteaux en céramique et des pierres à pizza en céramique de cordiérite des types utilisés pour la cuisson de pizzas ou de pains, relevant actuellement des codes NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 et ex 6912 00 90 (codes TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 et 6912009010) et originaires de la RPC.
2. Le taux de droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière de l'Union, avant dédouanement, du produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-après s'établit comme suit:
Société
Droit (%)
Code additionnel TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Sociétés énumérées à l'annexe I
17,9
Toutes les autres sociétés
36,1
B999
3. L'application des taux de droit individuels antidumping précisés pour les sociétés mentionnées au paragraphe 2 est subordonnée à la présentation, aux autorités douanières des États membres, d'une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux exigences énoncées à l'annexe II. Si une telle facture n'est pas présentée, le taux de droit applicable à «Toutes les autres sociétés» s'applique.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire institué par le règlement (UE) no 1072/2012 sur les importations de moulins à condiments et à épices en céramique ainsi que leurs éléments de broyage en céramique, d'éplucheurs en céramique, d'aiguiseurs à couteaux en céramique et de pierres à pizza en céramique de cordiérite des types utilisés pour la cuisson de pizzas ou de pains, originaires de la RPC, sont libérés.
2. Les montants déposés au titre des droits antidumping provisoires institués par le règlement (UE) no 1072/2012 sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine, à l'exclusion des couteaux en céramique, des moulins à condiments et à épices en céramique ainsi que leurs éléments de broyage en céramique, des éplucheurs en céramique, des aiguiseurs à couteaux en céramique et des pierres à pizza en céramique de cordiérite des types utilisés pour la cuisson de pizzas ou de pains, originaires de la RPC, sont définitivement perçus. Les montants déposés au-delà du taux de droit antidumping définitif sont libérés.
Article 3
L'article 1er, paragraphe 2, peut être modifié en ajoutant le nouveau producteur-exportateur aux sociétés ayant coopéré non retenues dans l'échantillon et donc soumises au taux de droit moyen pondéré de 17,9 % lorsque tout nouveau producteur-exportateur de la RPC apporte à la Commission la preuve suffisante:
a)
qu'il n'a pas exporté vers l'Union le produit décrit à l'article 1er, paragraphe 1, au cours de la période d'enquête (du 1er janvier 2011 au 31 décembre 2011);
b)
qu'il n'est lié à aucun des exportateurs ou producteurs de la RPC soumis aux mesures instituées par le présent règlement; et
c)
qu'il a effectivement exporté vers l'Union le produit concerné après la période d'enquête sur laquelle les mesures sont fondées ou qu'il a souscrit une obligation contractuelle irrévocable d'exporter une quantité importante du produit vers l'Union.
Article 4
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 13 mai 2013.